88 LTXDMAN, SKANDIX. FJELLVaXTERNAS BLOMNING O. BEFRCKTNING. 



Dipsaceee. 



Trichera arveiisis (L.) Schrad. 



Ofverensstämmer i fjelltrakterna (björkregionens lägre del) 

 med Muller's (Befr., sid. 368, fig. 142) utförliga beskrifning: 

 hela blomkorgen är utprägladt proterandrisk och derför hän- 

 visad till korsbefruktning samt så i ögonen fallande och rik 

 på lätt åtkomlig honung, att ett stort antal olikartade insek- 

 ter besöka den, Afven på Dovre är arten gynodioik, ty utom 

 de hermafrodita korgarna förekomma sådima med rudimentära 

 ståndare. 



Dessutom förekom på Dovre (Drivstuen) liksom i andra fjell- 

 trakter en form med blomkorgar af afvikande utseende och med 

 något sparsammare förekomst. *) Blommorna öfverensstämma 

 mest med de gynodioika ståndens genom de rudimentära 

 ståndarne, se tafl. IV, fig. 50; men stiftet är här något kortare; 

 alla korgens blomkronor äro särdeles stora och likformiga, i 

 det att deras kronflikar äro långa, sins emellan ungefär lika 

 stora och vanligen kupigt böjda mot hvarandra. Detta ger 

 hela korgen ett rikare och fylligare utseende. Denna form 

 är var. isantha, som beskrifves sålunda af L. M. Xeuman (Bot. 

 Notiser, 1883, sid. 11): »blommor symmetriska, 4-klufna, med 

 1- — 2 flikar mindre än de öfriga, alla liknande strålblommor, 

 ljust violetta; (Kullaberg, Skåne). Enligt F. Ludwig (Sitz.-ber. 

 der Gesellsch. naturforsch. Freunde zu Berlin, 1881, sid. 156) 

 uppträda honliga korgar »mycket ofta, på många ställen nästan 

 uteslutande» med fylda blommor, i det ståncUirrudimenten för- 

 vandlas till kronblad. Möjligen står detta i sammanhang med 

 kronans luxurierande utveckling hos den hiir afbildade blom- 

 man, ehuru en orsak till sistnämnda förhållande äfven kan 

 sökas uti den parasitsvamp, hvaraf denna forms blomkrona, 

 såsom äfven Neuman anmärker, är angripen. — Fruktämnet 

 är ofta svagt utveckladt och abortierande ; om detta alltid eger 

 rum, har jag ej kunnat utröna. 



I björkregionens lägre delar, vid ungefär 650 — 700 ni, var denna 

 art särdeles lifligt besökt af insekter, isynnerhet af fjärilarne, ett för- 

 hållande, som erinrar om II. ^Iui.lers beskrifning från Alperna. 



') Enligt meddelande af kand. O. Juel är denna form äfven på 

 låglandet ej ovanlig. 



