4 ROB. E. FRIES, BASIDIOBOLl S MYXOPHILUS, EN NY PHYCOMYCET. 



mare studera dess lifsförhållanden, men detta har varit mig 

 omöjligt, emedan det insamlade materialet genast konserve- 

 rades i formalin och sprit, så att all odling därmed kom att 

 omintetgöras. Inom hela denna familj känner man dock hit- 

 tills intet exempel på någon dylik slemafsöndring och allra 

 minst i så kollosal mängd, som det här skulle vara fallet. 

 Skulle därför den ifrågavarande svampen själf alstra det gelé. 

 hvaraf den omgifves, så skulle den bilda en alldeles enastå- 

 ende typ inom hela familjen, men några giltiga orsaker att 

 antaga något sådant, synes ej heller förefinnas. Däremot 

 tror jag mig med ganska stor säkerhet kunna påstå, att det 

 ifrågavarande slemmet är alstradt utaf bakterier, och att så- 

 ledes den nya Basidioholus-arten växer i ett så egendomligt 

 och ovanligt substrat som en bakteriezoogloea. Genom flera 

 olika färgningsförsök har det lyckats att påvisa förekomsten 

 af bakterier, bäst dock vid användandet af 2 % lösning af 

 metylblått, då de särdeles tydligt framträdde. I geléets hvita. 

 basala del, hvarifrån slembildningen tydligen utgick, syntes 

 vid en sådan färgning ofantligt talrika, tätt liggande bak- 

 terier, hvilka i slemmets öfre hyalina delar aftogo i antal, 

 men dock öfverallt voro ganska ymniga. Dessa bakterier 

 voro korta, ett par gånger så långa som breda, och svagt 

 krökta. Att med full säkerhet afgöra. om det just är dessa, 

 som alstra slemmet, kan jag naturligtvis ej, ehuru allt synes 

 tala därför. Icke blott den kollosala mängd, hvari den ifrå- 

 gavarande bakterie-arten uppträder uti geléet, tyder därpä, 

 utan äfven själfva slemmets utseende och konsistens, som 

 fullständigt öfverensstämmer med en zoogloeas. A andra 

 sidan synes ej heller någon annan rimlig förklaring kunna 

 framställas. Man skulle ju möjligen kunna tänka sig, att geléet 

 skulle härstamma från någon Tremelliné, då ju ett slägte 

 bland Entomophthoracéerna, Conidiobolus, är kändt med en 

 dylik växplats. ' Men om så skulle vara fallet, så borde ju 

 åtminstone några hyfer eller re.ster efter sådana kunna iakt- 

 tagas inuti slemmet, något som, oaktadt noggrant letande ej 

 har lyckats. Att antaga ett m3'xomycetplasmodium som dess 

 orsak är likaledes omöjligt, då såväl dess form som konsistens 

 och byggnad gör, att en sådan tanke måste förkastas. 



' Brefeld: Unters. a. d. Gesammt-Gebiet d. Mvcologie. H. (). Leipzia; 

 1884. p. 35. 



