BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 25. AFD. III. N:0 7. 23 



Calathium saturate luteum, viilgo 25 — 30 mm. latum. 

 Ligulce apice glabrse. Stylus vivus et sicciis lutens. 



Rosettbladen äro hos denna form jämförelsevis smala och 

 hafva afsmalnande bas, som vanligen är obetydligt tandad 

 eller försedd med några få osymmetriskt ställda, mer eller 

 mindre klolika, men föga spetsiga, små eller på sin höjd 

 medelstora tänder. De öfriga bladtänderna äro glesa, små, 

 trubbiga oeh låga, bågformiga eller m. e. m. vårtlika. De 

 mellersta rosettbladen äro smalt äggrunda — smalt ovala, de 

 innersta aflångt ovala — äggrundt lansettlika, alla trubbiga 

 eller helt obet^^dligt tillspetsade. Vidare äro bladen mjuka, 

 på öfversidan föga, på undersidan tämligen tätt och kort 

 håriga. Individ med utpräglad tandning hos bladen likna 

 ej så litet H. morulum DahJst. Hos enstaka individ kan 

 tandningen bli ännu mera hvass och tät med skärformigt 

 framåt krökta tänder. Vanligen äro tänderna dock små och 

 trubbiga. Stjälkbladet är i allmänhet endast vid basen tan- 

 dadt; det är kort skaftadt, stundom nästan oskaftadt. 



Vippan är mångblomstrig; de öfre vippgrenarna äro långt 

 öfverskjutande och starkt bågböjda. Hålkarna äro små och 

 hafva afsmalnande bas nästan som hos H. morulum. Från 

 denna form skiljes den nu beskrifna med lätthet på t. ex. 

 indumentet. Hålkarna äro nämligen gulaktigt grågröna i följd 

 af de ytterst täta gulhufvade glandierna och de tämligen jämnt 

 fördelade, rätt täta stjärnhåren. Fjällen äro måttligt breda, 

 upptill hopdragna till en + trubbig, tätt småhårig spets, en- 

 dast några inre äro smala och spetsiga eller t. o. m. syllika. 

 Karaktäristiska äro de små kalatierna och gula stiften. 



Dalarne: Rättviks s:n, Sjurbergs och Lerdals ängar på 

 sluttande, af bäckar och rännilar genomskuren mark; Boda 

 s:n, Osmundsberget. 



Jämte hufvudformen förekom vid Lerdal en form, som 

 afviker genom längre (omkring 13 mm.) och mörkare hålkar, 

 längre (kanske också ljusare) kantliguler och långspetsade 

 stjälkblad. Den växte på rikt mossbeväxt, något fuktig mark 

 och torde vara en ståndortsmodifikation. Liknande form har 

 jag också sett från Osmundsberget. 



