BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 25. AFD. III. N:0 7. 61 



vippan (på flera exemplar, som växte vid en åkerren, kunde 

 räknas ett 50-tal korgar utom en mängd felslagna), som hål- 

 karnas form och beklädnad. Indumentet utgöres nämligen af 

 tämligen täta, krusiga, hvitaktiga, tjockt svartfotade hår 

 samt sparsamt inströdda ytterst korta glandier. Stjärnhår 

 förekomma däremot sparsamt och nästan uteskitande i de 

 kortare fjällens kanter och spetsar. I det hela är beklädnaden 

 mindre rik och de smala hålkfjällene egen färg mörkare än 

 hos andra former af H. subramosum. I dessa afseenden, dock 

 ej i fråga om fjällens bredd, liknar den mest H. Schly- 

 teri Lhg. 



Bladen påminna genom sin ringa bredd och den m. e. m. 

 tydliga vägigheten mest om var. trichellum DaJdst., men afvika 

 betydligt genom sin mörka färg och sina korta, breda tänder. 

 Tandningen är jämn och regelbunden, om man fäster sig vid 

 tändernas storlek och ofta symmetriska anordning, men for- 

 men växlar. Hos de öfre bladen äro tänderna sågtandlika 

 med kort, ofta utböjd udd, hos de nedre stjälkbladen och 

 rosettbladen äro de breda och vanligen trubbiga, somliga i 

 följd af den m. e. m. konkava framkanten klolika, andra 

 bikonvexa och mycket lågt bågformiga. De flesta rosettbladen 

 äro trubbiga och af aflång eller aflångt lansettlik form, de 

 inre kunna vara lansettlika och spetsiga. 



I ögonen fallande är växtens mörka färg. Detta gäller 

 ej blott blad och hålkar, utan äfven stammen, hvilken ej 

 sällan är mörkt grönbrun. 



Dalarne: Orsa s:n på backsluttningen öster om Orsa by 

 samt pä vägkant och åkerrenar vid Stackmora. Måttl. — talr. 



H. placolepis n. 



Tab. VI. Fig. 20. 



Caulis elatus 40 — 80 cm. altus firmus et durus scabriu- 

 culus + flexuosus 3 — 6-folius, virescens v. ssepe raaculosus, 

 basi violaceus, infra medium sparsim — rare pilosus, superne 

 leviter stellatus v. subnudus epilosus. 



Folia rosularia 1 — 3 in rosulam laxam congesta v. + 

 remota sub anthesi interdum emarcida, saturate viridia, subtus 



