6 MALME, BRASILIANSKA AKARODOMATIEFÖRANDE RUBIACÉER. 



lägre utveckling-sstadium än de ofvan omnämnda — åtmin- 

 stone gäller det dem, som förekomma hos de brasilianska 

 rubiacéerna — och i många fall torde det vara tvifvel under- 

 kastadt, om dessa hårtofsar verkligen normalt äro bostäder 

 för akarider. En mikroskopisk undersökning af epidermis 

 under desamma har jag icke i hvarje fall företagit; en ana- 

 tomisk skildring af domatierna ligger ej inom ramen för detta, 

 meddelande. 



Hos några till den här behandlade familjen hörande bra- 

 silianska arter, t. ex. Chiococca hrachiata R. et P., Ixora densi- 

 flora Mull. Arg. och Budgea erianfha (Gardn.) Benth., är 

 bladkanten ned emot skifvans bas under en längre eller kor- 

 tare sträcka mer eller mindre tillbakaviken eller tillbaka- 

 rullad, och åtminstone hos den förstnämnda äro de på detta 

 sätt uppkomna gömslena bebodda af akarider. Vi hafva här 

 med all sannolikhet att göra med svagt utbildade exempel 

 på en fjerde typ akarodomatier, »Znriickbiegungen öder Ein- 

 faltungen» (Lundström), som högre utvecklad och mera diffe- 

 rentierad uppträder hos en del andra brasilianska växter, 

 särskildt hos sådana som tillhöra Terebinthinai. 



I allmänhet sakna de blad, som äro försedda med akaro- 

 domatier, för öfrigt alla slags hårbildningar utom på de 

 större nerverna. Undantagslöst gäller emellertid icke detta. 

 Så t. ex. har Cinchona carabayensis Wedd. på undersidan fin- 

 håriga blad och tydliga gropformiga domatier; och hos Gnef- 

 tarda Burchelliana Mull. Arg. äro bladen äfvenledes finhåriga 

 och samtidigt försedda med hårtofsdomatier. Ett tätare och 

 styfvare indument på bladens undersida synes dock, såsom 

 Lundström framhållit, aldrig förekomma tillsammans med 

 akarodomatier (men väl med myrmekodomatier, t. ex. Duroia 

 saccifera (Mart.) Hook. och Tococa formicaria Mart.). 



Vid en granskning af den i det följande lemnade förteck- 

 ningen öfver brasilianska domatieförande rubiacéer framgår 

 otvetydigt, att i synnerhet de högre utvecklade typerna af 

 dessa bildningar hufvudsakligen äro inskränkta till vissa 

 slägten. De djupa fickformiga domatierna t. ex. förekomma 

 hos här ifrågavarande växter blott inom slägtet Mapouria, 

 inom en grupp mycket nära beslägtade arter, och inom denna 

 grupp finnas inga andra domatier. Gropformiga domatier, 

 som ligga längs hufvudnerven men icke äro bundna vid nerv- 

 vinklarna, finnas blott hos slägtet jRiftZ^e^/; inom samma slägte 



