BIKANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 25. AFD. III. NIO 9. 9 



Guettarda L. 



G. Burchelliana MtJLL. Arg.* 



MiTLL. Arg. in Flor. brasil. Faso. LXXXIV, p. 25. 



Exemplar frän Säo Paulo (Regnell), Minas Greraes (Reg- 

 nell) och Måtto Grrosso (Malme). 



Domatier i form af hårtofsar i vinklarne mellan hnf- 

 viidnerven och sidonerverna. Bladen äro för öfrigt spar- 

 samt, fint och tilltryckt håriga på undersidan; ju sparsam- 

 mare detta indument är, desto tydligare framträda domatierna. 

 Bäst utvecklade äro de hos exemplaren från Måtto Grosso. 



Arten är en tagg- (eller rättare torn-) klättrande buske 

 och förekommer i trakten kring Cuyabå (i Måtto Grosso) ej 

 sällsynt i de smala skogsband, som begränsa bäckarna i 

 »cerrados». 



Guettarda vihurnoides Cham. et Schlecht., som är en cam- 

 posbuske, har på undersidan tätt ludna blad och saknar helt 

 och hållet domatier. Detsamma är förhållandet med G. nru- 

 gucnsis Cham. et Schlecht., hvilken enligt Mosbns antecknin- 

 gar förekommer såväl i campos som i »capoeiras» (busksnår 

 på öfvergifna odlingar och svedjeland). 



Chomelia Jacq. 

 Ch. obtusa Cham. et Schlecht. 



Mull Arg., 1. c. p. 32. 



Lundström, 1. c. p. 29: Chomelia sp. Herb.REGNELL. Ser. II. N:o 131. 



Talrika exemplar från Minas Geraes (Lindberg, Mosén, 

 Regnell, Warming, Widgren), Rio Grande do Sul (Lindman, 

 Malme) och Paraguay (Anisits, Balansa). 



Domatier i form af temligen grunda gropar i vinklarna 

 mellan hufvudnerven och de större sidonerverna; de äro i 

 kanten starkt håriga, och de större visa sig på bladets öfver- 

 sida såsom svaga bucklor. Antalet domatier på hvarje blad 

 vexlar rätt betydligt såväl på bladen af samma individ som 

 på olika individ. Vanligen äro de tre eller fyra; hos de af 

 Balansa samlade exemplaren äro de nästan rudimentära. 

 Enligt mina iakttagelser i Rio Grande do Sul äro de be- 

 bodda af talrika akarider. 



Växten, som är en buske, tillhör undervegetationen i 

 urskogen eller i »capöes». 



* Med afseende på nomenklaturen följer jag Flora brasiliensis, hvllket i 

 ett arbete af den art som föreliggande synes mig vara det ändamålsenligaste. 



