BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAI). HANDL. BAND 21. AB^D. III. N:0 1. 41 



aspera. Bractta intima foliacea, spica longior, ligula 

 brevi albomarginata prtedita. Spicce o, dense ap- 

 proximatse; spica infima seepe stipitata, terminalis 

 reliquis longior, omnes erectpe. Utriculi obovati 

 glurais aciiminatis. Sinco terminalis mascula; reliqua; 

 androgynpe.; iniima tamen pro majore parte masonia, 

 media pro majore parte antem feminea. 

 Växte bland föräldrarna pä sluttningen af fjället Pnoi- 

 vitsaråtsavare. Hybriden är förut l)eskrifven af O. 

 JuEL ^ efter exemplar uppkomna vid odling af stam- 

 arterna i Bergielunds botaniska trädgård. Carvj 

 atrata var. rectiuscnJa Hn. anses af honom sannolikt 

 vara identisk med ifrågavarande hybrid. 

 C. aqnaiilis Wo. "' allmän vid stränderna. 

 Carex rUjida GrOOD. allmän och som vanligt ytterligt varie- 

 rande. 



y acrogyna Almqu. var den vanligaste formen. 

 (i inf er alpina L/EST. flerstädes, såsom Tjuoltapakte; Kär- 

 sotjåkk o. 

 *juncelliformis Almqu. 



Lågväxt (15 — 25 cm.), mycket spenslig och smalbladig. 

 Ax smala; honax omkring o, det nedersta glest, lång- 

 skaftadt; deras fjäll med bredt blekt midtparti, ofta 

 utskjutande i en liten udd. Fruktgömmen ej olika 

 dem hos C. aquatilis, ovala, ej mycket konvexa, med 

 tunn kant, blekgröna, i mynningen hvitaktiga, nästan 

 alldeles utan sprötbildning. 



Anträifades på myrmark of van stranden vid Palta- 

 luoktes fiskarkåta. Beskrifningen är gjord af Rektoi 

 Almquist. 

 C. aquatUis Wg. x rigida Gooi>. i myrarna vid forsarna mellan 

 de båda Kaitumsjöarna, äfvensom nedom fjället Tjuolta- 

 pakte. Både f. subrigiila och f. stihaquafilis anträifades. 

 C. Goodenowii J. Gay. [i jnncella Fr. allmän. Bildade höga 



tufvor vid stränderna och i videregionen. 

 C. helvola Bl. Som bekant innefattar denna art flera hybri- 

 der, en uppfattning, som redan uttalades är 1891 i Svensk 

 Flora för skolor af T. O. B. N. Krok och S. Almquist 

 (4:de uppl. sid. 249). Förhållandet klargjordes sedermera 



^ O. JuEL, i Acta Horti Bergiani. Band 1, N:r '6. 



^ Carices disfigmaficce äro bestämda af rektor S. Almquist. 



