BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 21. AFD. III. N:0 7. 7 



Några pollennndersökningar liar jag ej haft tillfälle att 

 anställa, men dylika torde ej lemna något utslag, då här 

 enligt min åsigt är fråga om en hybrid af andra ordningen. 



Anatomiska karaktärer synas mig ej heller kunna lemna 

 några goda upplysningar, då B. infcrmedia, såsom gjorda under- 

 sökningar visat, med afseende pä sin inre byggnad vacklar mellan 

 B. odorata och B. nana, och ifrågavarande form väl närmast 

 bör ansluta sig till den senare. Emellertid tror jag mig 

 dock ha funnit, att bastväfnaden uti blad- och hängeskaft, 

 hvilken hos B. nana bildar en cylinder med någorlunda 

 jemna väggar, men hos B. intermedin består af skilda strän- 

 gar, lemnar en hållpunkt, i det att den hos ifrågavarande 

 form bildar en cylinder, hvars väggar äro försedda med 

 oregelbundna åsar, och sålunda kan sägas visa en öfvergång 

 mellan de båda andra. Vidare förefinnes hos B. unna innan- 

 för epidermis ä hängeskaften en väl utvecklad korkväfnad. 

 hvilken saknas hos B. intermedia (Grottersäters-f ormen), men 

 hos mellanformen förekommer sporadiskt. 



Såsom S3nies af den nu lemnade beskrif ningen, finnas goda 

 skäl att anse denna form för en hybrid mellan B. intermedia 

 och B. nana, sålunda en BefnJa nana x odorata x nana. 



På de tidtals öfversvämmade ängarne i trakten norr om 

 Ervalla station på ömse sidor om Ervalla-ån, som här mar- 

 kerar gränsen mellan Vestmanland och Xerike. har en yppig 

 Äa ?'/■/■- vegetation uppkommit. 



Täta och ända till 4 m. höga dungar af S. nigricans, 

 anrita och cinerea omväxla med mera spridda buskar af 

 S. xwntandra och S. lapponum. — Den senare är föröfrigt i 

 flere former ganska ymnig, men de yngsta individen afstubbas 

 årligen vid höbergningen. 



Ymnigt förekommer här äfven en glahrata-iorm af S. 

 repens, täckande stora ytor, vidare vid åns stränder H. fragiUs 

 samt i utkanterna af området på torrare lokaler S. raprca. 



Föröfrigt odlas i långa häckar på banvallarne hufvud- 

 sakligen S. viminalis och *S'. purpiirea men äfven *S'. arntifoJia, 

 cap>rea x viminalis och möjligen nägra andra. 



På ett område, der så mänga Salix-iovvnQv förekomma 

 blandade om hvarandra och i så stort individantal, kan man 



