BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 21. AFD. III. NIO 8, 5 



Th. M. Fries och Fr. Crépin, Konservator K. A. Th. Sbth, 

 Docenten Sv. Murbeck, Kandidaterna C. Areskog, O. W. Wen- 

 NERSTEN och J. A. G. LöTHBERG samt Studerandena Tycho 

 Westergren och C. G. Wittberg. Likaså uttalar jag min 

 uppriktiga tacksamhet till alla dem, som visat mig gästfri- 

 het och tillmötesgående under mina resor ; och vänder jag mig 

 härvidlag närmast till följande herrar: Kyrkolierden L. J. 

 Åsberg i Burs på Gotland, Kontraktsprosten m. m. J. H. 

 Lagström i Runsten på ()land samt Komministern, utn. Kyr- 

 koherden i Arby V. J. Ljunggren i S:t Sigfrid i Småland. 



Jag öfvergar nu till en redogörelse för mina undersök- 

 ningar år 1893. 



Efter att i början af juni hafva lemnat Upsala begaf 

 jag mig först till mitt hem, Isume i Väte socken på Gotland. 

 Här stannade jag något öfver en vecka, hvarunder jag bota- 

 niserade i trakten. Från mina exkursioner härstädes anteck- 

 nar jag: 



Viola silvestris (Lam.) Reich.\ som jag redan året förut 

 observerat på ett ställe vid Isume, såg jag nu flerestädes på 

 gränsen mellan Hejde och Väte socknar. Af andra Viola- 

 arter förekomma här: V. mirahilis L., V. Biviniana Reich. 

 med 1^ memorosa N. W. IVL, V. canina (L.) Reich. « ericetorum 

 (ScHRAD.) Reich., V. sfagnina Kit. och V. pumila Chaix. 

 Följande hybrider iakttogos: V. Biviniana x silvestris, V. ca- 

 nina X Biviniana, V. canina x silvestris, V. canina x stagnina 

 och V. pumila x stagnina. 



Orchis samhucina L.. hvilken måste räknas bland Gotlands 

 sällsyntare Orchis-arter, fann jag på flera ställen i ängarna 

 norr om Sigsarfve i Hejde, men endast med blekgula blom- 

 mor. På Gotland möter man sällan röda blommor hos denna 

 art. På Öland däremot uppträder växten, enligt meddelande 

 af kand. (\ Areskog, med blommor varierande i alla möjliga 

 färgskiftningar, från mörkt purpui-rödt till nästan hvitt, hvar- 

 jämte den där är mycket allmän. 



Orchis Morio L. är spridd i Hejde och Väte socknar, men 

 saknas i trakten närmast Isume. Vanligen växer den på torra 



^ Fioia-formerna äro granskade af kand. C. Aeeskog. 



