46 L. P. REINHOLD MATSSON, BOTANISKA RESEANTECKNINGAE. 



Under återstoden af jnli månad företog jag inga resor 

 i botaniskt syftemål. Dock må nämnas, att jag vid ett besök 

 i Habblingbo vid Vastäde fann Trifolium sfriatum L. Denna 

 växt, som jag i det föregående redan anfört frän ett par lokaler, 

 har under de senaste åren blifvit observerad flerestädes på 

 Gotland. Inalles har jag sett den från följande ställen: 

 Viklan vid kyrkan (1892 — 94), Väte vid Isnme och Halt- 

 arfve (1892), Habblingbo vid Vastäde (1894), Fole (1894 — 

 L. Hedell och O. W. Wennersten). 



Den 1 aug. for jag in till Visby, där jag stannade till 

 följande dag. Härunder gjorde jag en exkursion till trakten 

 mellan Visby och FoUingbo, men anträffade föga af intresse. 

 Jag upptager blott: 



Rosa glauca Vill. var. transmissa Matss. Öster om Vis- 

 by förekommer på magra öppna betesmarker tämligen ym- 

 nigt af it. glauca en form, hvilken synes mig vara ana- 

 log med B. canina L. var. senticosa (Ach.). Jag har an- 

 sett det vara skäl att bibehålla sistnämnda varietet såsom 

 sådan. För att vara konsekvent har jag då också nödgats 

 nppställa den motsvarande formen af R. glauca såsom en 

 egen varietet, ehuru den knappast förtjenar så stor uppmärk- 

 samhet. Den kan nämligen icke betraktas såsom annat än 

 en habituelt mera utmärkt lokalform, hvilken under gynn- 

 sammare förhållanden icke länge torde dröja att öfvergå i 

 den vanliga var. genuina ((tRen.). Flera författare^ hafva 

 omnämnt dylika former utan att tillägga dem något namn. 

 Af detta skäl har jag kallet den var. transmissa. Jag lem- 

 nar följande beskrifning: 



Lågväxt, men ganska rohust buske med täml. korta ut- 

 stående — bågböjda grenar, hvilka jämte årsskotten vanl. äro 

 mycket pruinösa; taggar talrika., stora och starka, nästan raka; 

 stipler jämnbreda med spetsiga, divergerande öron, ofta röd- 

 aktiga, glatta, i kanten glandelbärande ; gemensamma blad- 

 skaftet och medelnerven icke håriga, stundom dock mycket 

 svagt pubescenta, taggiga och glandulösa; småblad vanl. ägg- 

 runda — äggrundt lancettlika eller ovala, glatta, tjocka, men 

 fasta, på båda sidor vanl. starkt hlågröna, enkelsågade — - duhbel- 

 sågade med utåt — framåt riktade sågtänder; skärmblad icke 

 synnerligen stora, ovala — ovalt lancettlika, vanl. rödaktiga, i 

 kanten glandelbärande (glandier dock här som hos stiplerna 



^ Jfr t. ex. H. Christ, Rosen der Schweiz, pag. 155. 



