BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 21. AFl). III. N:0 S. Hl 



ligen erhållit alldeles oväpnade exemplar af densamma, tagna 

 pä Galgberget vid Visby 18i)-4. 



liosa glauca Vill. var. .suhcri.sfata (Bak.). Flerestädes. 



Bosa ruhiyinosa L. var. coniosa (Rip.). JFlerestädes. 



Hosa ruhiginosa L. var. cchinocarpa (Rip.). Sparsam norr 

 om staden. 



Rosa ruhiginosa L. var. anccps Schz. Skälby. 



Rosa tomentosa Sm. var. umhelUflora (Sw.). Skälby. 



Tiosa tomentosa Sm. var. venusta (Schz.). I goda exemplar 

 sällsynt. 



Bosa tomentosa Sm. ear. oniissa (Déségl.). Scheutz upp- 

 gifver i sina arbeten denna varietet från Kalmar. Jag sag 

 äfven llerestädes former med nndertill ghoichdösa småblad, 

 tämligen Jcorta blomskaft oeli samstående, varaktiga foderblad. 

 De tycktes mig dock vara långt ifrån typiska och närmade 

 sig vanligen mycket mera var. venusta. 



llosa mollis Sm. var. pi/rifera (Sciiz.). Vid Skälby fann 

 jag en till denna varietet hörande form. Den har, särskildt 

 om den växer i skugga, ganska stora blad och skulle på grund 

 häraf kanske kunna förväxlas med Ii. Grenieri Désbgl., h vil- 

 ken säkerligen icke finnes i Sverige. Scheutz har i sina se- 

 nare arbeten bortlagt namnet 'pijrifera för det yngre spine- 

 sccns Christ. Då det äldre namnet ingalunda kan anses 

 olämpligt, har jag icke ansett det vara nödigt att förkasta 

 detsamma. 



Frän Kalmar reste vi på e. m. 25 ang. till Trekanten 

 och därifrån vidare genom Ljungby till S:t Sigfrid. Här 

 dröjde vi närmare en vecka, hvarunder vi företogo flera 

 ströftåg i trakten. Resultatet af vara exkursioner blef ringa. 

 Jag antecknar här endast en form af Rosa tomentosa, Sm., 

 iakttagen i närheten af St. Mölebo i S:t Sigfrids socken. Jag 

 har trott den vara värd att något närmare beskrifvas: 



Högväxt, grenig buske med bagböjda grenar; taggar 

 spridda, täml. stora, starka, böjda; stipler jämnbreda med di- 

 vergerande öron, undertill småludna, i kanten glandulösa; ge- 

 mensamma bladskaftet och medelnerven småludna, knappt 

 taggiga, icke glandulösa ; småblad ovala — elliptislia, de a års- 

 skotten ofta äggrundt lancettlika, alla tjocka, på båda sidor 

 tnjukludna, utan glandier, än enkelsugade, än svagt glandnlöst 

 dnhhelsågade med spetsade, utåt — framåt riktade sågtänder; 

 skärmblad små, ovalt lancettlika, undertill småludna, i kanten 



