Efter att trcnnc veckor kring midsommar 18(57 och tvenne 

 veckor i Augusti 1870 haiVa vistats i Södermanlands skärgärd och 

 ■derunder varit i tillfälle att anställa några zoologiska iakttagelser, 

 liufvudsakligcn om nämnda trakts fogelfauna, beslöt jag att under 

 sisthdna är tillbringa en längre tid i samma skärgård för att, så 

 mycket ske kunde, iullständiga mina förut gjorda anteckningar 

 om de derstädes upjjträdandc fogelarterna och dessutom söka 

 utforska förhållandet med de öfriga inom samma område före- 

 kommande vertebratcrna. Under den tid af tio veckor, som 

 min vistelse i Södermanlands skärgärd förlidet år varade, hade 

 jag till min boningsort valt det inom Vesterljungs socken vid 

 segelleden mellan Södertelge och södra Sveriges östra städer be- 

 lägna skärgårdshemmanet Hökö, hvarifrän jag företog utflygter 

 åt liere delar af skärgården. Afven besökte jag Nyköping för 

 att blifva i tillfälle att bese Doktor G. Lltndqvists enskilda, rik- 

 haltio-a foo-clsamlino- och det museum, som tillhör elementarläro- 

 verket i samma stad. Både der och flerestädes i skärgärden — 

 framförallt på Hartsö — erhöll jag värdefulla upplysningar, hvilka 

 blefvo mig till synnerlig nytta för fullständigandet af mina egna 

 iakttagelser. 



Det område, hvars däggdjurs- och fbgelarter uppräknas i 

 efterföljande uppsats, sträcker sig frän trakten af Trosa och 

 Landsort till (,)stergötlands gräns samt i öster och vester från 

 och med de yttersta skären ett stycke, ingenstädes ()fver tre mil, 

 inåt fastlandet. Jag har iakttagit denna begränsning af föl- 

 jande skäl: Först och främst har Prosten C. U. Ekström i sin 

 "Beskrifning öfver Mörkö socken" och i "Vet. Akad. Handl." 

 redogjort för de däggdjur och foglar, som hafva observerats 

 inom nämnda pastorat, hvilkct jag ej varit i tillfälle att besöka; 



