I 



NAUCKHOFF, FÖREKOMST AF GEDIGET JERN I GRÖNLAND. 



Omedelbart på gneisen hvilar en basaltbreccia af omkring 200 

 fots mäktighet ocli af mörk, svartgrön färg. Den består ofta af 

 stora kantiga stycken, sammanfogade af kalkspat, men vanligen 

 äro dessa stycken så små, att bergarten på afstånd förefaller 

 fidlkomligt liomoffen. Den saknar nästan helt och hållet hålig- 

 heter och då sådana förekomma äro de utfylda med kalkspat, 

 sällan med zeoliter. Deröfver hvila lager af basaltvacka af 

 800 — 900 fots mäktighet, hvilka hafva en rostbrun färg, en 

 blåsig mandelstensartad struktur och innesluta i sina blåshålio-- 

 heter apophyllit och talrika zeoliter, såsom chabasit, levyn, 

 stilbit, desmin, mesotyp och analcim. ^) Dessa lager äro ofta 

 mellanlagrade af en likaledes rödbrun, lös basaltlera och genom- 

 sättas stundom af gångar af en mörkare, tät bergart. De 

 öfversta ända till öfver 1000 fot mäktiga basaltlagren hafva 

 en mörkt gi-ågrön färg och äro ofta afsöndrade i vertikala, 

 reguliert sexsidiga pelare. Bergartens textur är vanligen krvpto- 

 kristallinisk med öfvergångar till anamesit- och doleritartad, och 

 de sparsamt förekommande blåshåligheterna äro utfylda med 

 chalcedon, mera sällan med zeoliter. 



Den här omnämnda lagerföljden gäller dock endast för 

 den sydvestra och vestra delen af Disco ön från Brededalen 

 öster om Godhavn till den på vestkusten inskjutande Nord- 

 fjorden. Norr om denna fjord och på öns nordöstra af Wai- 

 gattet begränsade kust är basaltvackan ej längre synlig, utan 

 lasrer af tät chalcedonförande basalt förekomma ända ned till 

 hafsytan, tilldess man emellan elfvarna Koogengoak och Assuk 

 träffar sedimentära aflagringar, af ända till 800 fot, bestående 

 af miocoena sandstens- och bituminösa skiffer-lager, öfverlag- 

 rade af samma täta basalt. 



Ungefär midtemellan Assuk och Ritenbenks kolbrott är 

 lagerföljden, uppifrån räknad, följande: öfverst basalt, der- 

 efter 1) sandsten, 2) svart, bituminös skiffer med taxodie- 

 aftryck, 3) sandsten, 4) skiffer med aftryck af vattenväxter 

 och tunna kolflötser, 5) sandsten, 6) . svart skiffer utan växt- 

 aftryck, 7) sandsten, hvars underliggande lager äro dolda af 

 grus och slam. Längre ned mot sydost tilltaga kol- och 

 skiffer-lagren i mäktighet och lemna vid det s. k. Ritenbenks 

 kolbrott, der de särskilda kolflötserna uppnå en mäktighet af 



') Denne sistnämnde uppgifves af Rink vara funnen vid Engelsmannens 

 hamn. EiNK, Grönland. Kj0benliavn 1857. 1. p. 202. 



