BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. BAND 1. N:0 5. O 



blanka aflossningsytor. För dessa fVäminandc inlagringar skall 

 längre fram redogöras. 



Det gedigna jernet låg inbäddadt i klumpar, vanligen al" 

 (dlipsoidisk form, och dessa läto, tillfölje af den rostskorpa 

 hvarmed de voro c)fverdragna, lätt skilja sig från den omgif- 

 vande bergarten. Jag lyckades frigöra 6 sådana klumpar af 

 fidlkomligt bergartfritt jern, af hvilka en vägde nära 150 'S,. 

 De bestå af ett hårdt, kristalliniskt jern, fullkomligt liknande det, 

 som förekommer i de lösa jernblocken, och visa efter slipning 

 och etsning tvdliga Widmannstättenska figurer. Äfven haiVa 

 de samma olvekliga benägenhet att utsvetta en jernhaltig. 

 gid vätska och att förvittra, som de lösa stenarne. Anmärk- 

 ningsvärdt är, att de alltid tycktes ligga inbäddade i gången 

 så, att deras längdaxel var - parallel med gångens strykning, 

 samt att de voro så att säga förenade med hvarandra genom 

 smala ådror af förvittradt jern. 



Likaledes lågo i basalten inbäddade större och minch-e 

 partier, hvilka tycktes bestå af förvittradt jern. Vid nog- 

 grannare imdersökning har det sedan visat sig, att de utgöras 

 af en breccieartad sammangyttring af det grus, som uppkom- 

 mer vid det rena jernets förvittring och små vanligen på kan- 

 terna afrundade bitar af en bergart, liknande den basalt, hvaraf 

 gången bildas. De innehålla, såsom af analyserna synes, helt 

 obetydligt metalliskt nickeljern, utan bestå hufvudsakligen af 

 fina korn af oxideradt jern, efter all sannolikhet jernoxidul- 

 oxid, emedan de lätt dragas af magneten och gifva ett svart 

 pulver. Denna breccia förekommer så väl i ytan som längre 

 ned och uppträder stundom i form af smala ådror, förmod- 

 ligen sprickfyllnader. Vid gångens vestra sida förekom äfven, 

 som ofvan är nämndt, ett hårdt kristalliniskt jern i form al' 

 platt-tryckta, skifformiga, upprättstående partier af 30 — 40 m.m. 

 tjocklek. De stodo liksom inkilade i basalten parallelt mc(l 

 gångens salbaud. Likaså förekom der jern i llittror. 



Huruvida i gångens midt liknande jern och brecciabild- 

 ningar förekomma, kan jag ej afgöra, emedan jag ej var i 

 tillfälle att (ierstädes se mer, än hvad som låg i dagen. Prof 

 af bergarten, som jag lösslog, voro alldeles lika den vid sal- 

 banden förekommande, ehuru något mer grofkristalliniska. 



Då iag nu redogjort för de, tillfölje af omöjligheten att 

 djupare nedtränga i gången, knapphändiga geognostiska iakt- 

 tagelser om jernets förekomstsätt, som jag kunnat göra, öfver- 



