BIIIANG Till. K. SV. VET. .\KAD. HANDl.. HAND 1. N:0 O. 3f) 



namnet eukrit. iJen i naoru vavicteter lorekommande mag- 

 netiska jenimalmen iir ej lieller främmande för dessa berg- 

 arter. Deremot liar man ännu aldrig i desamma anträffat me- 

 talliskt niekeljern, spinell eller bitumen. 



Metalliskt jern är visserligen funnet i basalt iVan Antrim 

 oeh Giant's CanseAvay i Irland oeli i tracbyt frän Auvergne 

 af Andrews, i) i basalt irän Bärenstein i Saebsen af Panels -) 

 samt af Eeuss i liera Bölnniska basalter, •') men, dä detta en- 

 dast pa mikroskopisk väg varit möjligt att upptäcka, vet man 

 ej om det bäller nickel. Ej bcdler har man uti nägot annat 

 metalliskt jern af bevisligen tellurisk natur kunnat uppvisa vare 

 sig nickel och kobolt *) eller de Widmaiinstättenska ligurerna. *) 

 Metalliskt niekeljern af liknande kemisk sammansättning, som 

 vid analvs af det med N:o 6 betecknade jernet erhållits, är, 

 såsom väl är bekant, allmänt i de flesta meteoriter, och de 

 för det meteoriska jernet så karakteristiska Widmannstättenska 

 figurerna framträda också tydligt vid slipning och etsning af 

 de i bergarten insprängda kulorna. 



De vid mikroskopisk undersökning synliga små rödaktiga 

 oktaedrarna anser jag vara spinell, ty förutom det att deras kri- 

 stallform fullkomligt öfverensstämmer med detta minerals, kan 

 ej den höga halten af lerjord och den hos några nästan augit- 

 fria variteter betydliga mängden af magnesia på nöjaktigt sätt 

 förklaras. Vid dessa bergarters upplösning i fluorvätesyra er- 

 höll jag också en olöst återstod, hvilken innehöll lerjord, jern- 

 oxid, magnesia och i ett prof kromoxid. Spinellen är aldrig 

 funnen uti några eukritiska bergarter och ej heller uppvisad i 

 meteorstenar. G. Rose omnämner visserligen, att han vid mikro- 

 skopisk undersökning af meteorstenen från Brxleben i den- 

 samma fann mörka korn, som genomsläppte ett svartgrönt ljus, 



V) Chem. Gazette, 1852, p. 419. 



') ZiRKEL. Lehrb. d. Petrographie. 1866. 2, p. 285. 



^) Sitzgsber. d. Wien. Akad. d. Wiss. 25. 1857, p. 545. 



*) Undantag härifi-ån gör dock det af BAHR' analyserade, genom reduktion 



af nickelhaltig limonit bildade, gedigna jernet fi-ån Ralangen i Smaland. 



Öfv. af K. Vet. Akad. Förh. 1851, p. 108. 

 ») Då det skulle blifva alltför vidlyftigt att här redogöra för alla fynd af 



förmodadt eller verkligt telluriskt jern, hänvisas till de ofversigter at 



litteraturen om desamma, som lemuas af: BOENEMANN i Pogg. Ann. Ibod. 



B 88 p 145 o. f.. 325 o. f. — Reuss. Sitzgsber. d. Wien. Akad. d. Wiss. 



25. 1857. p. 541 o. f. — BisCHOFF. Lehrb. d. Chem. und Phys. Geologi. 



1866. 3, pag. 866 o. f. — Dana. A system of mineralogy. 1868, p. 16. 



