18 PALMGUEN, OM SVENSKA FOSFORITFÖRANUE KONGLOMF.RAT. 



åt den ena iindan. Färgen iir grön och al" olika liög ton, iVån 

 ljus- till mörkgrön. Uti tnnna flisor halva de en klart grön 

 itirg och äro genomskinliga. Vidare ega de en stark glans; 

 sönderdelas föga al" syror, älven vid uppvärmning. Af utspädda 

 syror och i köld angripas de icke, utan kornen bibehålla full- 

 komligt sin glans och flirg. Xågon analys har ej blifvit gjord, 

 emedan glaukonitkornen förekomma förorenade af och så förenade 

 med svafvelkis, att de ej utan mekanisk åtgärd kunna skiljas 

 från hvarandra, hvilket, då kornen äro små. måste företacras 

 under lup och är ett mycket tidsödande arbete. 



Om glaukonitkornen icke saknas, så är deras förekomst 

 dock mycket olika på olika ställen. An äro de till finnandes 

 mera sparsamt, än uti stor myckenhet. De förekomma ofta så 

 ymnigt, att de ge åt hela kalkstensmassan en grön färg. 



Svafvelkis förekommer mycket allmänt, ehuru icke till så 

 stor myckenhet som glaukoniten. Den kan icke sägas företrä- 

 desvis tillhöra någon viss del af lagret i dess helhet, utan finnes 

 till ungefärligen samma mängd uti hela kalkmassans öfre, mel- 

 lersta och undre del. Kornen eller rättare kristallerna äro ofta 

 mikroskopiskt små, men kunna uppgå till storleken af en ärt; 

 träffas endast såsom sällsynthet större. För ögat synas de ofta 

 utgöra oregelbundna partier, men slipade visa de luidcr mikro- 

 skopet en kristallinisk regelbundenhet. 



Såsom mera underordnade träffas zinkblcnde och blvglans 

 samt något quartz. Zinkblende träffas uti små bruna korn och 

 är mången gång svårt att skilja från den ljusare, bruna Ibs- 

 Ibriten, då denna har .ett finkornigt utseende. Strecket är hos 

 båda ljusare än fårgen, och hårdheten är ungefäi-ligen densamma. 

 Blyglans torde vara något mera sällsynt än det föregående mi- 

 neralet. Jag har blott träflat det uti små tunna plattor, h^ilka 

 ofta äro så tunna, att de la utseende af ett anflog, men särskiljes 

 dock alltid lätt från de andra mineralierna genom sin fåro-. 

 (Quartz förekommer ringa uti små korn af ett mindre knappnåls- 

 hufvuds storlek och har cu grå färg. 



Då kalkstensmassan är genomdragen af sprickor eller hålig- 

 heter, äro dessa stundom utfyllda af kalkspat, h vilken, såsom 

 förut är nämndt. är uti små plattor klar och genomskinlig. Uti 

 hållgheterna har jag ej träffat några tydliga kristaller, utan blott 

 mera kristalliniska partier. På liera ställen träffas kalkstens- 

 massan genomdragen af bitunicn och blir då af en mera mörk, 



