BIHANCr TILL K. SV. VET. AKAD. ILVNDL. BAND 1. N:0 6. 19 



ända till stålgrå fårg. Den lår du en l)itumenhaltig eller or- 

 stenslik lukt. V^id de ställen, der den iir bitumenhalti<T, är den 

 vanligen också kristallinisk. Då dylika kalkstycken en längre 

 tid fa ligga i luften, blifva de på ytan ljusare, livilket syness 

 på varpliögarne vid KarlsfVn-s, der de på ytan äro ljusgrå men 

 inuti mörkgrå. 



Fosfbritcn förekommer innesluten uti kalken i form af ore- 

 gelbimdct kantiga knölar, hvilka ofta äro mer eller mindre platt- 

 tr3'-ckta. Storleken hos dessa knölar synes för ögat vexla från 

 ett roffrös storlek till en eller annan kubiktums. Vanligen äro 

 de från en hasselnöts storlek eller något derunder till en ärtas. 

 De kunna dock vara så små, att de ej med blotta ögat kunna 

 observeras, utan först uti tunnslipade plattor under mikroskopet. 

 Dessa korn, då de förekomma viti någon större mängd, ge åt 

 det hela ett konglomeratartadt utseende. De förekomma in- 

 strödda uti kalkstensmassan än mera sparsamt, än uti temligeri 

 stor myckenhet. Ofta äro de så sällsynta, att de icke på flera 

 famnars utsträckning kunna för ögat upptäckas. Då de före- 

 komma mera' ymnigt, träffas knölarne större, och det är på 

 dessa ställen, de hafva sin största storlek. Utsträckningen på 

 dessa ställen iir ej så särdeles stor. Huru olika fosforiten är 

 fördelad på olika ställen, torde bäst inses af efterföljande ana- 

 lyser på fosforitkongiomeratet. 



Färgen hos fosforiten är vanligen brun, mörkare eller 

 ljusare, från nästan svart eller mörkt brun till ljust gråbrun. 

 Dock träffas den äfven grå, hvilket dock är temligen sällsynt. 

 De ställen, der jag träfiat grå fosforit, har varit vid Ulunda 

 bäck och i varpliögarne vid Karlsfors samt Oltorp. På förra 

 stället har äfven grå fosforit träftats af D:r Cleve. Texturen 

 är än tät, än gnistrig. I sednare fallet är den hårdast. Den eger 

 då ungefärligen flusspatens hårdhetsgrad. Den träfias äfven 

 temligen lös, till och med nästan jordformig. Uti fosforit- 

 knölarne ser man stundom skalfragmenter, hvilket isynnerhet är 

 förhållandet hos den gråa varieteten. D:r Clea'e, som närmare 

 imdersökt dessa skalfragmenter, uppger, att de härröra af trilo- 

 biter. Så har äfven till största delen varit förhållandet med 

 dem jag träfiat, men jag har dessutom funnit, att skalfrag- 

 menter af någon ortis- och lingula-art om än s sparsamt före- 

 finnas. Vid slipniug visa sig de bruna fosforitknölarne bestå 

 af en gråbrun grundmassa, uti hvilken mörkare och ljusare, 

 partier ligga inströdda. Den gråbruna grundmassan tyckes 



