mil.VNG TILL K. sv. VET. AK Al). HANDL. liANöl. N:o(>. 31 



ut<Töras af" kalk, men dot iir ott ämne, som icke skadar utan 

 tvärtom gagnar. 



Uti Frankrike och pä liera andiTi ställen begagnas att utan 

 nätron förcu"äendc beredning utföra Ibsforiten på åkern och 

 lata den der sönderdelas ai" humusyror och atmosfcrilier. Det 

 har visat sig, att skördarne blifvit bättre, fastän icke den för- 

 sta varit sä rik, som man af en lika eller kanhända något 

 mindre (|vantitet superfosfat skulle hafva erhållit. De efter- 

 följanck' hafva dock blifvit mycket rika, hvaraf framgår, att 

 jorden kan pä detta sätt hällas lika växtgifvande, som om det 

 dvrare superfosfatet användes. 



Först dä fosforsvrehalten blir större, kan det vara skäl 

 tiinka pä möjligheten att ännu mer koncentrera densamma, 

 (dier att fä varan sådan, att den kan transporteras till och 

 tillgodogöras på andra ställen. För detta ändamål måste man 

 först söka aflägsna kalken. I och för en sådan anrikning har 

 jag pä laboratoriet gjort ett par försök. Dessa hafva dock 

 varit i så liten skala, att jag af dem ej vågar yttra mig om 

 metodens användbarhet i praktiken. Jag har först bränt profvet 

 vid så hög temperatur, att all kalken blifvit kausticerad. Kalken 

 har sedan släckts, och massan under omrörning blifvit utsatt för 

 en ström af vatten, hvarvid kalken såsom ett slam bortgått, och 

 det återstående varit nästan fritt från kalk. Uti tvänne försök, 

 det ena af material från Kafveläs, det andra af dylikt från Karls- 

 fors har resultatet utfallit sä, att i det förra, som före försöket 

 höll 2.9 2 proc. fosforsyra, erhölls efter detsamma 4.2 1; och i det 

 sednare var fosforsyrans mängd f(jre 5.12 procent och efter 

 försöket 8.4 9. Den bortslammade kalken håller dock något 

 fosforsyra; så höll det kalkslam, som erhölls uti det förra för- 

 söket eller det på material från Kafveläs 0.3 1 procent och vid 

 det sednare på prof från Karlsfors 0.2 0. Fosforitknölarne 

 visade sig vid bränningen ej lida någon annan förändring än 

 den, att de blefvo något ljusare och kanhända äfven något 

 mera lättlösta i syror. Glaukonitkornen blefvo på ytan något 

 mattare, annars voro äfven de oiorändrade. 



