4 GYLDEN, OM SOLVÄRMETS INTENSITET PA JORDYTAN. 



faktor i sin analys torde derföre vara den, att han ansåg det 

 arbete, som härtill hade erfordrats ej skulle hafva ledt till ett 

 resultat af motsvarande intresse. 



Såsom vi straxt nedan skola se år den matliematiska under- 

 sökningen af absorptionens inflytande i hög grad beroende af 

 den form, hvarigenom man kunnat vittrycka den astronomiska 

 refraktionen. Det förr brukliga sättet att uttrycka denna var 

 medelst en transcendent funktion af zenithdistansen, och denna 

 funktion var af en sådan beskaffenhet att dess användning för 

 ifrågavarande ändamål hade varit ganska olämplig. Sednare 

 har man dock börjat använda ett annat framställningssätt för 

 strålbrytningen, hvilket på relativt enkelt sätt leder till en 

 elegant utveckling af absorptionens inflytande. Denna om- 

 ständighet har gifvit anledning till föreliggande afhandling. 

 Visserligen kan jag ej anse resultatet af min undersökning för 

 ögonblicket hafva något omedelbart intresse i fysikaliskt hän- 

 seende, emedan naturen af de qvantiteter, som här betraktas 

 såsom oföränderliga, ännu är mycket litet känd, men det före- 

 sväfvar mig dock att en theoretisk undersökning, sådan som 

 denna, skall åtminstone lemna en fingervisning om den rikt- 

 ning, i hvilken observationer böra uppsamlas och experiment 

 anställas för att leda till en längre gående kännedom om kli- 

 matet, beroende af solvärmet, än den vi nu äga. 



Om vi med z beteckna solens zenithafstånd, så är den 

 formel, af hvilken redan Lambert begagnade sig för att ut- 

 trycka solvärmets inverkan: 



' i 



/ -1 \ 7 cos z 



(l,a) /i "7^^ '"'*' 



der 11 och /j beteckna konstanter, r solens afstånd från jorden 

 samt e basen för de naturliga logarithmerna. Denna formel 

 är dock i alla händelser endast approximativt riktig och gäller 

 endast så länge z ej antager värden som närma sig 90'. En 

 för alla zenithdistanser gällande formel finner man med stöd 

 af de utvecklingar, som Laplace meddelat i méc. celeste vara 

 följande 



(1) Ä^-''^ 



der R betecknar den astronomiska strålbrytningen i atmosferen 

 och ;' på ett mycket enkelt sätt är beroende af y^. Betecknar 

 nämnligen et den såkallade refraktionskonstanten, så är 



