10 GYLUÉX, OM SOLVÄRMETS INTENSITET PÄ JORDYTAN. 



eller om vi införa värdena för A och B enligt formlerna (A), 

 (4) /' = 71 1 sin y sin fj — yA. 



Detta resultat kan antagas vara riktigt så länge solen i 

 sin nedre kulmination ej kommer närmare horizonten än 10 till 

 12 grader; detsamma är således endast användbart för orter, 

 hvilka ligga i polernas granskap och äfven för dem endast 

 under sommaren. Beräknas enligt denna formel numeriska 

 värden för /', som motsvara polen, så erhålles följande 



Häraf synes att polen vid midsommartiden under 24 timmar 

 emottager 10 gånger så mycken värme som under samma tid 

 i medlet af Maj eller slutet af Augusti. 



§ 5. 



Ofvergå vi nu till utvecklingen af den stränga formeln (3), 

 så blifver det oss i främsta rummet nödvändigt att uttrycka 

 E medelst en för alla zenithdistanser gällande formel. För att 

 erhålla en sådan, göra vi refraktionen beroende af en ny för- 

 änderlig c, hvars sammanhang med z inses af följande relationer, 



i hvilka co betecknar det numeriska värdet — : 



_ ^^ 



2 Ve 



(5) 



sin z = 



cos z = 



\^2w (1 — c)2 + 4c 



(1 - c) ^2:7, 



Y2w(I— c)2 4- 4c 



Uttryckt såsom funktion af c blifver nu , såsom det visas i den 

 astronomiska refraktionens theori, 



J- A A 



(6) E = A^c' + A^e' 4- A^c' + . . . 



der Aff, A^, o. s. v. äro numeriskt gifna. qvantiteter. 



För att utveckla formeln (3) blifver det oss vidare nöd- 

 vändigt att utbyta c mot andra variabla och vi skola först i 

 st. för 6' införa 



(7) ^ _ 1 " ^ , Y^ — 2t.j 1 + tuj^- 



(o fl) 1 — (t)y^ 



eller . v~ 



c = — t + «7 — 



