Ströms Prickfisk. 23 
längd är blott obetydligt större än !/; af bröstfenornas d:o samt 
mindre än !/,, af totallängden. De äro breda och hafva 8 
strålar, af hvilka den ytterste icke är grenig. — Stjertfenan 
är temligen liten, med längden blott föga större än !/, af huf- 
vudets d:o, och baktill ganska djupt inskuren. Den har 19 
fullständige strålar och ofvan och nedan 7 stödjestrålar, som 
sträcka sig temligen långt ut på stjertens öfra och undra sidor. 
— Fjällen äro stora och tunna cycloidfjäll, och betäcka icke 
blott hela kroppen, utan äfven till en del hufvudet, nemligen 
gällocken. Deo bilda å hvardera sidan -af kroppen mellan rygg” 
och" bukfenorna 8 långsgående rader, af hvilka sidoliniens ut- 
göra den 4:de, räknad uppifrån. Hos ett exemplar af mellan 90 
och 100 mill:s längd har Krörer funnit de störstas längd vara 
omkr. 5 mill. och höjd omkr. 6 mill. Deras form är i allmän- 
het rektangulär, med höjddimensionen störst, med den främre 
kanten vågformig, med öfre och nedre kanterne något konvexe 
och med den bakre d:o något vågformig emot midten. De kon- 
centriska strimmorna äro fina och talrika öfver hela fjället, 
och på dess främre del äro några få radiära fåror eller strim- 
mor. Nidoliniens fjäll äro större än de andra i höjddimensio- 
nen, och en del af dem hafva denna mera än dubbelt (enligt 
Ninsson tredubbelt) större än längddimensionen. — Sidolinien 
är fullständig och mycket tydlig, och sänker sig något fram- 
ifrån och bakåt tills den när ryggfenans midt, hvarefter den 
går rät till stjertfenans rot. Den har 37 till 38 fjäll. — De 
phosphorescerande fläckarne äro i allmänhet små och rundade, 
samt icke så talrike som hos laxsillen. Mellan hufvudet och 
stjertfenan är å nedre delarne af kroppen å hvardera sidan en 
långsgående rad af dylike fläckar. Mellan gälnäset och buk- 
fenorna äro i hvardera raden 5 d:o, och af dem är den främste 
täckt af underlocket; mellan bukfenorna och analfenan äro i 
d:o d:o 4 d:o; långs hvardera sidan af analfenans bas äro 1—98 
d:o, och mellan analfenan och stjertfenan äro å hvardera sidan 
6 d:o. Vid stjertfenans bas är å hvardera sidan nedanom mid- 
tellinien 1 sådan. Enligt Krörer finnes en sådan strax nedom 
hvardera bröstfenans rot, och en annan sådan ett stycke ofvan 
nämnda rot, dold under lockets kant, samt en tredje längre 
ned, rätt under den andre. Hos somlige individer finnas enligt 
Kzrörer mera eller mindre tydliga spår till en annan långsgå- 
ende rad ungef. midt emellan den först nämnda och sidolinien. 
