26 | Slägtet Scopelus. 
Scopelus resplendens, A. GÖNTHER: Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. 
vol. V, pag. 415. — 1864. 
»  Caudispinosus, IDEM: ibm, pag. 416. 
» kröyeri, OC. R. SUNDSTRÖM: Fauna öfver Sveriges Ryggradsdjur, 
pag. 262. — 1877!). 
»  resplendens, RB. COLLETT: Om to for Norges Fauna nye Dybvands- 
fiske; Christiania Vid. Selsk:s Forh, 1880, N:o 8, (särsk. 
aftr.), pag. 3, med tafla. — 1880. 
5 : V. STORM: Bidrag til Kundskab om Trondhjemsfjordens 
Fauna; Det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs Skrif- 
ter 1880, pag. 78. — 1881. 
D:o till basen af desse senare stjertfenstrålar 116 mill. Kroppens största 
höjd 25 mill. D:o d:o tjocklek 14 mill. Stjertens minsta höjd 11 mill. 
Afstånd mellan nosspetsen och anus 66 mill. D:o mellan d:o och anal- 
fenan 68 mill. D:o mellan d:o och analfenans slut 99 mill. D:o mellan 
d:o och bukfenorna 49 mill. D:o mellan d:o och ryggfenan 49 mill. D:o 
mellan bröst- och bukfenornas fästen 17 mill. D:o mellan bukfenornas 
d:o och analfenan 17 mill. — Hafvudets längd 32 mill. Afstånd mellan 
nosspetsen och bakre kanten af ögat 12!/, mill. D:o mellan ögat och bakre 
änden af öfverkäksbenet 14 mill. D:o mellan d:o och bakre kanten af loc- . 
ket 20 mill. Underkäkens längd 25 mill. Öfverkäkens d:o 24 mill. No- 
sens d:o 5 mill. Ögats längddiameter 8 mill. Pannans bredd midt öfver 
ögonen 7!/, mill. Ryggfenans höjd ungef. 20 mill. D:o längd 34 mill. 
Analfenans höjd ungef. 15 mill. D:o längd 31 mill. Bröstfenorna mycket 
mindre än bukfenorna, och de förra ha 12 och de senare 8 strålar jemte 
1 rudimentär stråle vid yttre sidan af den ytterstes bas. De längste stjert- 
fenstrålarnes längd 253 mill. och de mellerstes d:o 13 mill. Stjertfenan 
har 17 fullständige och till spetsen räckande strålar, och å öfra sidan 3:ne 
och nedra d:o- 2:ne stödjestrålar. Framom den samma äro å ryggkanten 
9 och å den undre d:o 10 taggar (genom magsaften till en del mjuke), 
bildade af neural- och hemaltaggarne. Å hvardera kroppssidan äro 7 till 
: 8 längsgående fjällrader mellan rygg- och bukfenorna, af hvilka sidoli- 
niens fjäll är den 4:de uppifrån. Fisken synes hafva varit fet. 
1) Genom Prof. F. A. SmMITTs välvilja hafva vi blifvit i tillfälle att 
undersöka. det i trakten af Strömstad i April 1870 erhållna och af Dokt. 
C CEDERSTRÖM till Zool. Riksmuseum förärade exemplar, som af SUND- 
STRÖM anföres på ofvan citerade ställe, hvarest en och annan oriktighet 
insmugit sig. Detta exemplar har utan tvifvel äfven legat i en fiskmage, 
hvilket tydligen utvisas af det genom magsaftens inverkan bristfälliga till- 
stånd, hvari det befinner sig. Äfven det har emellertid medgifvit en sä- 
ker bestämning, och visar sig tydligen tillhöra den här i fråga varande 
arten. Det är något mindre än det Malmska, och dess längd till stjert- 
fenans bas är 109'!/, mill. Det är såsom vanligt utmärkt genom de små 
bröstfenorna, genom taggarne framom stjertfenan och genom den lång- 
sträckte kroppsformen. 
