Sillen. ; 47 
3 
teborgs eller Bohussill; II. Vesterhafvets inomskärsform, innefattande: a) 
Kullasill och b) Norsk sommarsill eller höstsill; och III. Östersjöformen, 
innefattande: a) Kivikssill och b) Strömming. Den som gjort sig mesta 
mödan med utredandet af varieteter och raser af sillen, och som dertill 
utan tvifvel lemnat de vigtigaste bidragen, är FR. HEINCKE'). Vid slutet 
af sitt sista arbete öfver detta ämne har han lemnat ett ”Anhang I”, hvari 
han dels gifver diagnoser, för att karakterisera de båda arterna sill och 
skarpsill, och dels under diagnosen för sillen upptager 3;ne varieteter: ÅA» 
B och C, samt anför för hvardera af dessa de utmärkande kännetecknew 
hvilka dock utvisa, att dessa varieteter ej äro skarpt åtskilda, utan öfvergaå 
i hvarandra. För varieteten A uppgifves såsom karakteristik: Kotornas 
antal betydligt, 55—58; de kölade bukfjällens antal 38—48, och deraf 26 
—32 mellan hufvudet och bukfenorna, och 11—20 mellan bukfenorna och 
anus. Härtill lägges, att bukfenorna äro belägna långt tillbaka, men rygg- 
fenan och anus detta i mindre grad; analfenans längd obetydlig; hufvu- 
dets längd, mätt på sidan, betydlig, äfvensom dess höjd vid bakre änden; 
stjertens minsta höjd obetydlig: totallängden stiger till 360 mill. Före- 
kommer i Nordsjön, Kattegat, Stora Belt, vestra Östersjön och sannolikt 
äfven i Öresund, samt företer talrika lokalraser. I afseende på lefnadssät- 
tet anföres, att den tillhör det salta vattnet, och endast undantagsvis, så- 
som i Elben, går in i bräckt vatten; att den leker i salt vatten under 
hösten, vintern eller våren (Augusti till April); och att ynglet har en längd 
af öfver 60 mill. innan det erhållit sin bestämde sillform, samt endast fö- 
refinnes i salt vatten. — För varieten B är karakteristiken: Kotornas an- 
tal-ringa, 51—57, äfvensom de kölade bukfjällens, 36 —46, hvaraf mellan 
hufvudet och bukfenorna 24—--31, och mellan bukfenorna och anus 11—17. 
Dessutom äro bukfenorna fästade långt fram, men ryggfenan och anus 
detta i mindre grad; analfenans längd är temligen stor, men hufvudets 
längd, mätt på sidan, obetydlig, äfvensom dess höjd vid bakre änden; stjer- 
tens minsta höjd betydlig; störste storleken medelmåttig och sällan sti- 
gande till 300 mill:s totallängd. Endast funnen i vestre delarne af Öster- 
sjön. Förekommer i salt vatten, men uppsöker ständigt i och för leken 
bugter med bräckt vatten eller breda flodmynningar; leker i April eller 
Maj, sällan i slutet af Mars eller i Juni; ynglet är icke mera än 45 mill. 
långt, då det erhåller sin sillform, och har hittills endast anträffats i bräckt 
vatten. — Varieteten C karakteriseras sålunda: Är ännu föga känd, till 
följd hvaraf dess beskrifning är mindre fullständig. Den har de var. 4 
och B tillkommande kännemärkena blandade med hvarandra. Bukfjällens 
allmänna antal är medelmåttigt, men det samma mellan hufvudet och buk- 
fenorna är stort, och deremot det mellan dessa och anus litet, både bukfe- 
norna och ryggfenan äro belägna långt tillbaka, men anus är belägen sär- 
deles långt fram; analfenans längd är mycket stor, och särdeles ofta större 
1) Die Varietäten des Herings; in Jahresbericht der Commission 
zur wissenschaftlichen Untersuchung der deutschen Meere in Kiel fir die 
Jahre 1874—1876, p. 37. — 1878; och Die Varietäten des Herings, 2:er 
Theil; in Vierter Bericht von derselben Commission fär die Jahre 1877 
—1881, p. 1. — 1884. 
