Sillen. JO 
Luleå skärgård under sommaren dels vid midsommartiden och 
dels i Augusti lekande och utan tvifvel yngre strömmingssorter, 
af hvilka den förra har en ungefärlig längd af 7 tum, verkm., 
eller 175 mill. och den senare en d:o af blott 5 tum d:o, eller 
125 mill. I trakten af Haparanda hafva vi under högsommaren 
(Augusti) iakttagit sill eller s. k. strömming, som allmänt haft 
en längd af 170-—-180 mill. Häraf så väl som af de anförda 
uppgifterna af WIDEGREN synes följa, att sillen (strömmingen) 
i den nordligaste delen af Bottniska Viken är något mindre än 
vid kusten af mellersta Sverige, hvarest den icke synes blifva 
lekfärdig förr än vid en totallängd, som öfverskrider den af 
123 mill. eller förr än den ernått en längd af 150—170 mill. 
Vid. Island har sillen enligt Krörer ungef. samme storlek som 
vid nordvestra Norge, men vid Kolahalföns Ishafskust lär den 
enligt J. A. Frus!) vara något mindre, och hafva ungef. samme 
storlek som den Norska s. k. sommarsillen, eller enligt Å. Borcce 
en längd af omkr: 275 mill. Enligt Frascis Dar är sillens 
vanliga längd vid Englands kuster omkr. 255—280 mill. och 
vi hafva funnit den Skotska sillens längd dermed vara öfver- 
ensstämmande. MirtcHeLrL uppgifver dess längd derstädes till om- 
kring 200—300 mill. Denna längd uppgifves äfven af Morrav 
för den vid Frankrikes kuster förekommande sillen. Således 
har den i allmänhet inom Europa sin störste storlek vid Norge 
och Island, och man kan på grund deraf antaga, att hafvet utan- 
för båda för den erbjuder den största rikedomen på föda. Vi hafva 
ansett oss böra med något större utförlighet redogöra för dess 
vexlande storlek; emedan föreställningen om de olika sillraserna 
och sillstammarne är utan tvifvel till hufvudsaklig del föran- 
ledd af de olikheter i storlek, som den företer på olika trakter. 
— SNillens långsträckte och i synnerhet emot bukkanten hop- 
tryckte kroppsform är väl känd?) De yngre äro i allmänhet 
1) En Sommar i Finnmarken, Ryska Lappland och Nordkarelen (öf- 
versättn.) sid. 236. 
2) Å här bifogade tabell meddelas mått i millimeter å några sillar från 
olika lokaler i Norge och Sverige, för att dermed visa deras vexlingar i 
form. Efterst å tabellen hafva vi upptagit ett par helt unga exemplar, och 
närmast framför dem några större sillar från Roslagens nordlige del och 
från Gefletrakten. Den 3:dje Norska sillen i ordningen är en s. k. som- 
marsill. De 2:ne första sillarna från Bohuslän hafva starkt utbildade gene- 
rationsorgan, men den 3:dje har förkrympta d:o, och denna senare är ganska fet. 
