fare) Slägtet Clupea. 
bakom ryggfenans början och merendels framom, men någon 
gång under dess midt, och afståndet mellan deras fästen och 
analfenan innehålles omkr. 5?/; till 75/, ggr i totallängden, 
och är individuelt vexlande. De äro betydligt mindre än bröst- 
fenorna, och deras längd innehålles omkr. 10?/; till 13'/; ggr 
i totallängden, och synes vara jemförelsevis störst hos den min- 
dre sillen (strömmingen) i Östersjön. De äro af en oval, vid 
spetsen: snedt -afrundad form, och hafva 10 strålar, af hvilka 
den ytterste är liten och den och den närmast intill den va- 
rande äro icke grenige. Ofvan deras bas är ett fjällbärande 
bihang, hvars längd ofta är ungef. lika med /, af bukfenans 
d:o, men stundom något större och stundom något mindre. — 
Stjertfenan är af medelmåttig storlek samt djupt inskuren och 
med tillspetsade flikar eller hörn. Den undre stjertfenfliken är 
något litet längre än den öfre, och längden af dess längste 
strålar, som är 21/, till 3 ggr större än den af stjertfenans 
mellerste -d:o, innehålles omkr. 5!/; till 6!/; ger i totalläng- 
den, och är i allmänhet något kortare än hufvudet. Den har 
19 fullständige strålar, af hvilka den ytterste ofvan och nedan 
icke är grenig, samt å hvardera sidan 9 stödjestrålar. — Fjällen, 
som betäcka hela kroppen, med undantag af hufvudet, gälnäset 
och fenorna, äro löst sittande och mycket tunna cycloidfjäll, 
som i betydlig grad betäcka hvarandra. De äro temligen stora 
så att de, som sitta på midten af kroppssidan under ryggfenans 
början, hos ett exemplar af 336 mill:s totallängd hafva en dia- 
meter af 9—10 mill. Mellan rygg- och bukfenorna hafva vi 
räknat 15—16 långsgående fjällrader, och uti en rad långs 
midten af kroppssidan omkr. 60 fjäll. De äro 1 allmänhet af 
en ojemnt rundad form, samt äro betäckta af en silfverglän- 
sande hinna på sin större bakre del, hvilken del äfven har yt- 
terst fina och tätt stående vågformiga streck, som äro något 
böjda, men utlöpa till kanten, och ej äro koncentriska. Kärna 
förefinnes, men den har sitt läge nära den instuckne delen, och midt 
öfver den går den främre gränsen för de vågformiga strecken. 
Stundom är den otydlig. Hos en del förefinnas några korta 
radiära ojemnheter (otydliga gropar) å den i huden instuckne 
eller främre och utan streck varande delen. Under fjällen äro 
kroppssidorna och buksidan betäckta af en silfverglänsande hinna. 
Långs bukkanten mellan gälnäset och bukfenorna och mellan 
dessa och anus är en rad af egendomligt formade och kölade 
