Sillen. 65 
stan parallelt med dess nämnde kant. I främre kanten, nästan 
midt emot bröstfenans fäste, har det ett utstående, mycket tunnt, 
rundadt och vid fästet något inknipet, skifformigt utskott, som 
vi icke funnit hos någon af de föregående fiskarne. Dess nedra 
afdelning är kortare och bredare än dess öfra d:o, och dess nedre 
ände slutar med en smal och krokformig, bakåt böjd utlöpare 
eller förlängning, som ligger under korpbenets nedre ände. Sca- 
pularfenestran är stor och rundadt oval, men dock omsluten af 
scapulan. Procoracoidben saknas, men i dess ställe utsänder 
korpbenet ett stort och tillspetsadt utskott, som ligger innan- 
för scapularfenestran och är rigtadt uppåt och framåt till nära 
nyckelbenets främre kant. Detta utskott är för sillen utmär- 
kande. Korpbenet är stort och bredt och nedtill afrundadt, 
men mycket tunnt och genombrutet af flera större och mindre 
hål. Upptill har det ett tillspetsadt utskott, som sträcker sig 
till den bakre delen af bröstfenans fäste. Postelavicularbenen 
äro 3:ne, af hvilka det innersta är af en elliptisk, skiflik form, 
och de båda yttre, och i synnerhet det yttersta, smala och ref- 
benslika. Bäckenbenen äro smalt lancettformiga, framåt starkt 
tillspetsade, med en knölformig förtjockning i yttre bakre hör- 
net och med en listformig sådan långs yttre kanten. 
Sillen är, såsom bekant, allmänt förekommande i alla de 
vår Skandinaviska Nord omgifvande hafven, ehuru den på olika 
trakter, enligt hvad redan blifvit antydt, stundom uppträder 
med något olika utseende, dock företrädesvis i anseende till 
storleken, och derför erhållit diverse olika lokala benämningar: 
den utanför Göteborg och i Bohuslän förekommande i allmänhet 
Göteborgs- eller Bohussill, Storsill, och såsom utlekt och ma- 
ger derstädes Stråksill och Slosill, såsom mindre och vårlekande 
Grässill och Fjärdsill, och såsom yngre Loddsill och Lodda; vid södre 
delen af Kattegat Hallandssill och Kullasill, hvilken enligt A. W.' 
Mann går ända upp till Götaelfs mynning; i Öresund Råbosill 
och Öresundssill; vid södra kusten af Skåne Abbekåssill; vid 
östra kusten af Skåne Cimbrishamnssill och Kivikssill; vid ku- 
sten af Blekinge Blekingssill, och från Kalmar och norr ut vid 
Östersjön och Bottniska Viken vanligen Strömming, men, då 
den är af större dimensioner, Sill, med tillägg af namnet på 
den lokal der den fångas. I Norge benämnes den, som fås vid 
nordvestra Norge söder ut till Trondhjem, Storsill, den vid 
vestra Norge söder om Trondhjemsfjorden Vårsill, och den, som 
Lilljeborg : Fiskarne, II. 5 
