Sillen. Zl 
ror på en allmän naturlag, som icke endast har sin tillämp- 
ning på fiskarne, utan äfven på en hel del andra djur. TI öf- 
verensstämmelse dermed brukar äfven sillen för längre eller 
kortare tid från sina ströftåg ute i vida hafvet årligen emot 
lektiden återvända till sine gamle lekplatser eller de ställen, 
der den blifvit född"). Men sillen är, såsom YARRELL Säger, en 
särdeles nyckfull (”a most capricions”) fisk, som i längden fin- 
ner det enformigt att vara laglydig, och derför, såsom sades, 
efter längre eller kortare tid öfvergifver sina gamla lekställen 
och väljer nya, samt, om den än icke helt och hållet försvin- 
ner från de gamla, åtminstone visar sig mycket fåtalig och 
irregulier, der den förut förekommit i största myckenhet. Då 
emellertid företeelserna i naturen i allmänhet äro grundade på 
förnuftiga orsaker, har man naturligtvis sökt utleta dylika för 
denna sillens ombytlighet, men något säkert antagligt skäl der- 
till har dock ännu icke blifvit företedt. I synnerhet är denna 
föränderlighet, eller detta försvinnande och återkommande af 
sillen i Bohuslän egendomligt och svårt att förklara, emedan 
det derstädes visat sig vara sekulärt periodiskt, och återkommit 
hvarje sekel efter något så när bestämda mellantider?). Enligt 
1) Denna naturlag har med mycken kraft i Skand. Fauna, 4:de del. 
Fiskarna, pag 503—506, blifvit framhållen af S. NILSSON, som derpå grun- 
dat sin theori, att den sill, som utgjort föremålet för de stora sillfiskena i 
Bohuslän, eller hans s. k. Bohussill, varit en Bohuslän ursprungligen till- 
hörande, och icke en främmande, dit invandrad sillstam. Denna theori 
har på senare tiden äfven blifvit omfattad af A. W. MALM uti hans af- 
handling ”Bohussillen”. 
2) Enligt historiska forskningar af AXEL BoEcK (”Silden og Silde- 
fiskerierne”, och ”Det bohuslenske Sildefiskeries Historie”) och af AXEL 
LJUNGMAN (Bidrag till lösningen af frågan om de stora sillfiskenas. seku- 
lära periodicitet; Nordisk Tidsskr. for Fiskeri, 5 Aarg. 1880). Den senare 
uppräknar 9—10 dylika sillfiskeperioder, som dock i verkligheten enligt 
BoECKS undersökningar blott till en del eller approximativt öfverensstämt 
med de anförda siffrorna. Den 1:sta, åren 859—914, är blott gissningsvis 
uppstäld; den 2:dra åren 971—1026; den 3:dje åren 1083—1138; den 4:de 
åren 1195—1250, den 5:te åren 1307—1362; den 7:de åren 1419—1474; 
den 8:de åren 1531—1586; den 9:de åren 1643—1698; och den 10:de åren 
1755—1810. Tidslängden af 55'!/, år är beräknad i öfverensstämmelse 
med tiden mellan solfläcksminima 1810 och 1867. Dertill kommer nu den 
period, som började 1877—78. Den mest kända af föregående perioder är 
den sista, som började 1747 och slutade 1808. Mellantiderna mellan dessa 
perioder ha i verkligheten varit mellan 60 och 100, vanligen omkr. 70 är. 
— Se äfven A. W. LJUNGMAN: Några ord om de stora Bohuslänska sill- 
fiskena; ett föredrag. Göteborg 1877. 
