Sillen. id 
större förekommer i större stim, ehuru den mindre stundom un- 
der leken uppgår på grunden i betydlig mängd. Den mindre 
kallas af fiskarena Östersjösill, förmodligen af det skäl, att man 
trott den vara inkommen från Östersjön. Den kan emellertid 
vara yngre af samma stam, som den större. Dessa uppgifter 
öfverensstämma för det mesta med dem, som blifvit lemnade 
af G. WintHErR!), med undantag deraf, att den senare utsträc- 
ker den mindre Öresundssillens lek till slutet af Maj, samt 
upptager 2:ne sorter höstlekande sill, af hvilka den ena ingår i 
Öresund från Östersjön och den andra från Kattegat. Enligt 
WintHeR, liksom enligt NScHacErström söker den sist nämnda 
sorten djupet, och följer under sina vandringar djuprännorna i 
Sundet. Den skall enligt WistHeER under dagen hålla sig stilla 
vid bottnen, men en timma före och efter solnedgången sätta 
sig i rörelse. Enligt hvad WinsrHErR anför på grund af uppgif- 
ter af Danske fiskare skall sillfisket i Öresund vara periodiskt, 
med 3 till 4 år godt fiske, och deremellan 3 till 4 d:o dåligt 
d:o. De nämnda skiljaktigheterna mellan den större och mindre 
Öresundssillen hafva emellertid mycken öfverensstämmelse med 
dem som förefinnas mellan äldre och yngre sill, äfvensom mel- 
lan äldre och yngre fiskar i allmänhet, och det förefaller oss 
derför föga troligt, att den mindre Öresundssillen är något an- 
nat än yngre sill, ehuru möjligen dit invandrad från Öster- 
sjön ?). Öresunds läge är sådant, att det äfven för sillen bör 
kunna vara en kommunikationsled mellan Östersjön och Kat- 
tegat?). 
Det märkligaste fisket i Öresund, och ett af de mest an- 
märkningsvärda 1 den Skandinaviska norden, var det som egde 
rum i granskapet af städerna Skanör och Falsterbo under me- 
deltiden och första början af den nyare tiden. Fiskeri-Inten- 
denten Rupvorr Lunpgere har efter goda källor lemnat några 
intressanta uppgifter om detta fiskel). Det hade börjat redan 
1) Et Bidrag til Oplysning om Sundets Silderacer; Nordisk Tidsskr. 
for Fiskeri, 3 Aargang. 
2) Denna åsigt är äfven uttryckt af RUD. LUNDBERG (anf. st.). 
3) Detta bestrides emellertid af C. G. JoH. PETERSEN (Vid. Meddelels, 
fra den naturhist. Foren. i Kjöbenh. 1888, (aftr.) p. 18), som såsom ett 
bevis emot Kattegatssillens ingång i Östersjön anför, att denne senares 
sill icke är behäftad med den parasitmask (Ascaris clupearum), som hos 
sillen i Kattegat är mycket vanlig. 
4) Meddelanden rörande Sveriges Fiskerier, 1883, p. 54— 60. 
