IJ4 Slägtet Clupea. 
60—70 eller 75 mill. lång. Ungarne af den der höstlekande 
sillen äro enligt HEIncKE, såsom ofvan är anfördt, större än de 
af den vårlekande d:o innan de aflägga larvkaraktererna, och 
sannolikt äro de äfven större, då de kläckas. Ungen af den 
Norska vårsillen är enligt A. Borcz!) vid kläckningen 10 mill. 
lång, och den samme af den Bohuslänska fjärdsillen enligt A. 
W. Manwm?) vid d:o 7 mill. — Hermafroditer af sillen hafva 
icke sällan anträffats. (Varenciennes: Hist. Nat. des Poiss. T. 
XX, p. 72; A. W. Marnm: Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh: 1876, 
INFO 0, ps (3, tal. OVISTEN ASMmTr: VATGhiIveside Biologie, vol. 
[TT NL882: up. 259: pLOXT). — ErgaAxers Dar beskritver en törs 
modad hybrid eller bastard mellan sillen och pilcharden (Pro- 
ceed.: of the Zool. Soc. of London 1887, Part. I, p. 129, pl. 
XV), hvilken har hufvudet lika med pilchardens, men fjällen 
olika dennes, samt olika på kroppens båda sidor. Af de er- 
hållna båda exemplaren har det ena på högra sidan i en rad 
långs kroppens midt 32 fjäll, och i en vertikal rad 3 d:o, och 
på den venstra sidan i den förra 51 och i den senare 16 fjäll. 
Hos det andra exemplaret är förhållandet omvändt. 
I ekonomiskt afseende är sillen i vår Skandinaviska nord 
utan tvifvel den vigtigaste af alle våre fiskar, och den som till 
den störste procenten ingår i de Skandinaviska folkens föda. 
Men den intager äfven ett framstående rum i nationalekono- 
miskt afseende, då i exporten särdeles höga siffror tillkomma 
den samma under de så kallade sillfiskeperioderna. Sillen fångas 
med garn, med drifgarn och snörpvad, men förnämligast med stora 
vadar. Sillfiskets stora betydelse ådagalägges bland annat deri- 
genom, att under den förra sillfiskeperioden (1747—1808) i Bohus- 
läns skärgård erhöllos år 1787 enligt offentliga uppgifter, enligt 
LJUNGMAN?) 1,100,000 tunnor sill ?),och nämnde författare tillägger, 
att denna fångst senare skall hafva stigit till öfver 2 millioner 
tunnor. Der skall då hafva funnits 338 salterier och 429 tran- 
kokerier, med 1812 kittlar, som dagligen afverkade omkring 
40,000 tunnor sill. En ny sillfiskeperiod har derstädes börjat 
1) Silden og Sildefiskerierna, p. 13. 
2) Göteborgs och Bohusläns Fauna, p, 579. 
3) Några ord om de stora Bohuslänska sillfiskena. Ett föredrag. Gö- 
teborg 1877, p. 24. 
4) NILSSON (Skand. Fauna, 4 del. Fiskarna pag. 500) beräknar nämnda 
års sillfångst i Bohuslän till minst 1,500,000 tunnor. 
