98 Slägtet Clupea. 
Clupea sprattus, AA. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 582. 
— 1877. 
; 3 R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875—78, Vidensk. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, N:o 
1, pag. 98. — 1879. 
Meletta vulgaris sive sprattus, E MOREAU: Hist. nat. des Poiss. de la 
France, T. III, pag. 447. — 1881. 
Clupea sprattus, B. BENECKE: Fische, Fischerei und Fischzucht in Ost- 
und Vestpreussen, pag. 172. — 1881. Med goda figurer. 
5 ; FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ireland, 
vol. II, pag. 231, pl. 139, fig. 2. — 1880—1884. 
å FR. HEINCKE: Vierter Bericht der Commiss. z. wiss. 
Untersuch. d. deutschen Meere in Kiel f. die Jahre 
1877—1881, pag. 60. — 1882. 
5 : MöBIus & HEINCKE: Die Fische der Ostsee, pag 139. 
— 1883: 
- : R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1879—383; Nyt Magaz. for Naturvid. 29 Ba. (särsk. aftr.) 
pag. 112. — 1884. 
Benämnes i östra Sverige ofta Hvassbuk, hvilket namn redan anföres 
af LINNÉ, vid Blekinge enligt OC. A. GOSSELMAN!) Brilling, och i vestra 
Sverige Skarpsill. På Gotland kallas den enligt G. LINDSTRÖM?) Sprut, 
och enligt meddelande af G. V. YHLEN kallas 6—8 månaders gamle ungar 
af den Plugg i Bohuslän. I Norge benämnes den med det Danska nam- 
net Brisling. 
Den är af ringa storlek, och når knappt till hälften af de di- 
mensioner, som sillen får. De största af oss iakttagna exemplaren 
hafva haft en totallängd af omkr. 160 mill. Dess vanliga 
längd är -dock 120—130 mill. Liksom hos sillen företer dess 
kroppsform vexlingar, och är stundom mera smärt och lång- 
sträckt och stundom mera undersätsig, och dessa vexlingar, som 
af Krörer blifvit lagda till grund för uppställningen af 2:ne 
skilda arter, och af Niusson till d:o för 2:ne olike former, hafva 
enligt våra och andres iakttagelser visat sig vara individuella 
och beroende dels på fetma och dels på bukens utspänning. Så 
hafva de utlekte i allmänhet en smärtare, och de med sväl- 
lande generationsprodukter en mera undersätsig kroppsform. 
Sannolikt äro dessutom de äldre något mera långsträckte, i syn- 
nerhet då de äro utlekte. Största kroppshöjden innehålles i 
allmänhet omkr. 5 till 6 ggr i totallängden till spetsen af den 
1) Zoologiska och Botaniska Iakttagelser inom Blekinge, p. 4. 
4) Gotlands Läns Hushållnings-Sällskaps årsberättelse 1866 (särsk. af- 
tryck) p. 21. 
