Sardinen. 107 
I handeln är den allmänt känd under den Franska benämningen Sar- 
dine. I England bär den namnet Pilchard. I Skandinavisk Fauna har den 
på grund häraf fått namnen Sardin eller Pilehard. Då den ytterst sällan 
hos oss erhållits, har den icke här fått någon lokal benämning. 
Beskr. Den blir betydligt större än närmast föregående 
art, men ernår dock i allmänhet icke den storlek, som sillen 
ofta har. Den öfverstiger sällan 250—260 mill. i längd, och 
är vanligen betydligt mindre än så, eller med en totallängd af 
omkr. 180—200 mill. Vid England skall man emellertid en- 
ligt Frascis Dar en gång hafva iakttagit ett exemplar, som 
var 14 Engelska tum, eller omkr. 364 mill. långt. Kropps- 
formen liknar för det mesta sillens, ehuru den senares ofta 
är något smärtare. Största kroppshöjden innehålles omkr. 43/, 
till något öfver 5 ggr i totallängden till spetsen af nedre stjert- 
fenfliken, och störste tjockleken är vanligen något och hos de 
mycket fete betydligt större än hälften af den förra. Stjertens 
minsta höjd är betydligt vexlande, och innehålles omkr. 9?/; 
till 14 ggr i totallängden, och omkr. 3 till 3!/, ggr i hufvu- 
dets längd. Kroppen är i allmänhet tjockast emot den afrun- 
dade ryggen, och mera hoptryckt nedåt emot bukkanten, men 
äfven denne är dock afrundad och mer eller mindre tjock, samt 
försedd med en låg, sågtandad köl Jångs midten. Den är ofta 
(åtminstone hos oss) mycket fet, och är då särdeles fyllig i 
kroppen. Afståndet mellan spetsen af underkäken och anus in- 
nehålles något öfver 1!/, till 15/5 ggr i totallängden. — Huf- 
vudets längd innehålles omkr. 42/, till 5 ggr i totallängden, 
och är vanligen något litet större än största kroppshöjden. 
Munnen är medelmåttig, och underkäken räcker blott obetyd- 
ligt (ungef. 1 mill.) framom nosspetsen, och dess bakre ände 
är ungef. under ögats midt, och dess främre d:o är föga eller 
icke uppsväld. Underkäkens längd innehålles omkr. 2:ne ggr 
och nosens d:o omkr. 3!/, till 3?/, ggr i hufvudets d:o. Nos- 
spetsen är 1 midten tydligt men grundt urbugtad. Näsborrarne 
sitta ungef. midt emellan nosspetsen och ögat. Mellankäks- 
och öfverkäksbenen likna i det närmaste dem af sillen, och de 
senares längd innehålles omkr. 22/7 till 2?/, ggr i hufvudets 
d:o, och deras höjd utgör ungef. !/, eller obetydligt mera af 
den förra. Ögonen likna dem hos sillen, och deras längddia- 
meter innehålles hos de äldre ungef. 41/, ggr i hufvudets längd, 
men är hos dem ej större, utan stundom litet mindre än pan- 
