Stamsillen. 123 
omkr. 30 till 39, hvaraf 20 till 25 på nedra afdelningen. Tag- 
garne å deras inre kant äro små och glese. Å samme gälbåge 
äro den yttre radens gällameller något kortare än de å den 
inre d:o. -—— Ryggfenan börjar på ett afstånd från underkäkens 
spets, som innehålles omkr. 23/; till 22/, ggr i totallängden. 
Den är längre än hög, och dess längd innehålles omkr. 8 till 
9 ggr i totallängden och omkr. 13/; till 12/; ggr i hufvudets 
längd. Den har 19 till 21 (vanligen 19—20) strålar, hvaraf 
de 4 till 5 förste icke äro grenige, de 2 förste äro rudimen- 
täre och den siste dubbel. — Analfenan är låg, och dess största 
höjd innehålles närmare 3:ne ggr i dess längd, hvilken senare 
återigen innehålles omkr. 71/, till nära 8 ggr i totallängden 
och omkr. 12?/; till 13/5 ggr i hufvudets längd. Denna fena 
är således här jemförelsevis något längre än hos föregående art. 
Den har 20 till 25 (vanligen 20—-23) strålar, hvaraf de 3 för- 
ste icke äro grenige och de 2 förste rudimentäre och den siste 
dubbel. — Bröstfenorna likna dem hos föregående art, och 
deras längd innehålles omkr. 8 ggr i totallängden och omkr. 
1!/, till 13/; ggr 1 hufvudets längd. Deras strålar äro 15 till 
16. — Bukfenorna likna äfven i det närmaste dem af den fö- 
regående arten, och deras längd innehålles omkr. 12 till 12!/, 
ggr i totallängden, och omkr. 2!/, till 2!/, ggr i hufvudets 
längd. De äro fästade under 5:te till 8:de strålarne i ryggfe- 
nan, och det fjällbihang, som är fästadt utanför och ofvan de- 
ras bas, har ungef. !/; eller något mera af deras längd. Deras 
bas är på samma sätt som hos föregående undertill betäckt af 
fjäll, men dessa äro mindre än hos den. Deras strålar äro 9. 
— Sljertfenan är särdeles djupt inskuren och med tillspetsade 
flikar. Längden af den nedre flikens längste strålar är ungef. 
3:ne ggr eller mera större än den samma af dess mellerste d:o, 
och innehålles omkr. 423/, till nära 5 ggr i totallängden, samt 
är något större än hufvudets längd. I afseende på strålarnes 
antal och beskaffenhet öfverensstämmer den med den samma hos 
föregående, och har 19 fullständige strålar, samt ofvan 7 och 
nedan 6 stödjestrålar. Å hvardera sidan är den, liksom hos 
föregående, från basen och ett stycke utåt till en del täckt af 
2:ne större, förlängda men mycket tunna fjäll, som hafva un- 
gef. !/. till 1/; af de längste strålarnes längd, — Fjällen äro 
i allmänhet märkbart större än de hos föregående art, och 
lemna jemte gälräfständerna ett godt kännemärke dem emellan, 
