136 Slägtet Cyprinus. 
Vi hafva ofvan antydt, att denna art företer flera varie- 
teter. BrocH har beskrifvit och afbildat en varietet under namn 
af ”Spiegelkarpfen” (Rex Cyprinorum)"), som utmärker sig 
derigenom, att fjällen, åtminstone delvis, äro ovanligt stora. 
Enligt Benecke (anf. st.) är denna varietet jemte den följande 
ännu mycket odlad i Böhmen, och han gifver en figur öfver ett 
dylikt exemplar med mycket stora fjäll långs sidolinien och 
eljest utan fjäll. BrocH beskrifver?) en annan varietet, som 
han kallar ”Lederkarpfen” (Cyprinus nudus), som, såsom nam- 
net utvisar, utmärker sig derigenom, att den saknar fjäll. — 
HeckKeL & Kner (anf. st.) beskrifva och afbilda en varietet un- 
der namn af Cypr. hungaricus, som utmärker sig genom en 
långsträckt, den cylindriske sig närmande kroppsform, med till- 
spetsadt hufvud, hvars längd är ungef. lika med kroppshöjden. 
En mellanform mellan denne och den vanlige karpen är af 
BonsarParre i hans Iconographia della Fauna Italica beskrifven 
och afbildad under namn af Cyprinus regina, och är äfven be- 
skrifven och afbildad af HeczrerL & Kner, som dock antyda, att 
de icke kunnat finna några konstanta skiljemärken mellan den 
och den vanlige karpen. — Sist nämnde författare beskrifva 
och afbilda såsom särskild art ännu en varietet. som af dem 
benämne: Öypr. acuminatus, som utmärker sig genom långt 
och spetsigt hufvud och ovanligt stor kroppshöjd, som innehål- 
les omkr. 3 ggr i totallängden och omkr. 21/, till 2?/; ggr i 
längden till fjällgränsen på stjertfenan. Öfre profilen från nos- 
spetsen till ryggfenan är starkt uppstigande och nästan rät 
eller föga bågböjd. Munspringan är mera uppstigande och pan- 
nan smalare än hos den vanlige karpen. Dessa varieteter eller 
former hafva anträffats i Tyskland, Polen, Österrike, Ungern, 
Italien och Frankrike. 
Man har sedan lång tid tillbaka haft sig bekant, att kar- 
pen och rudan — nemligen damrudan -—- tillsamman alstra 
bastarder eller hybrider, som sannolikt äro fruktsamme. Redan 
ConraD GESNER, ÅLDROVAND Och WinnucHBY m. fl. omtala dem, 
men det är först på senare tiden som desse hybriders natur 
med vetenskapliga grunder blifvit ådagalagd. En af dem, som 
först lemnat bidrag af den senare beskaffenheten till lösningen 
1) Naturgesch. d. Fische Deutschlands, Th. III, p, 13i, Taf, 17, 
2)EANTESt IP, ELLO: 
