Karpen. 141 
senare. Basilarbenet är äfven lägre hos karpen. Det nämnda 
fästet för pharyngealbrosket, eller den broskknöl, emot hvilken 
svalgbenens tänder trycka de föremål, som af dem krossas eller 
sönderstyckas, är hos karpen betydligt större än hos rudan. 
Den af ossa exoccipitale, pteroticum och prooticum omslutne 
gropen å sidan af hjernskålen är större hos karpen än hos ru- 
dan. Öfra silbenet har hos karpen en grund urhålkning långs 
midten af öfra sidan och är på sidorna af denna urhålkning nå- 
got konvext, men hos rudan har det en djupare och vidare ur- 
hålkning, och på sidorna af denna är det rigtadt uppåt och 
utåt. Förlocket är nästan smalt halfmånformigt hos karpen, 
då deremot dess nedre del hos rudan bildar en nästan rät vin- 
kel med den öfrige delen, ehuru det nedra bakre hörnet är 
afrundadt. 
Enligt Parras (Zoogr.) är karpen utan tvifvel ursprungli- 
gen förekommande i sydöstra Rysslands större floder och i syn- 
nerhet ymnig i Caspiska Hafvet, och finnes äfven i Svarta Haf- 
vet. Den är talrik i Donau och dess bifloder, och v. StEBOLD 
antager, att den är ursprungligen inhemsk icke endast i denna 
flod utan äfven i Rhein och Main. Den är för öfrigt inhemsk 
i mellersta Asien, och i allmänhet i Asiens tempererade trak- 
ter ända till de östlige delarne af denne verldsdel, d. v. s. till 
flodenAmur och till China. Den är äfven utbredd till flera af 
Malayiska arkipelagens öar, och förekommer der t, ex. på Java. 
Somlige antaga, att den från vestre delarne af mellersta Asien 
af Romarne, för hvilka den var väl känd, blifvit införd till 
Italien och Grekland, hvarifrån den sedermera blifvit spridd 
till andra länder i Europa, såsom Frankrike, Spanien, England, 
Holland och Tyskland. Att den troligtvis i sydöstra Europa 
ursprungligen är inhemsk, synes deraf, att den der i allmänhet 
ernår sina största dimensioner, samt der följaktligen bäst trif- 
ves. I sydöstra Ryssland förekommer den äfven i en del salte 
sjöar och träsk, och Parras uppgifver, att den der förefinnes 
äfven 1 de saltaste vatten. Den har på senare tiden äfven blif- 
vit inplanterad i andre verldsdelar, t. ex. i Norra Amerika och 
Australien. Till Sverige har den blifvit införd från Tyskland 
och sannolikt redan under den katolska tiden, och blifvit ut- 
planterad i dammar vid då befintliga kloster. Denna åsigt är 
äfven framstäld af H. Krörer, ehuru några säkra bevis derför 
icke lära föreligga. Nämnde författare och äfven NILsson an- 
