156 Slägtet Cyprinus. 
dan, enligt STEINDACHNER!) och icke allmän), i England (enligt 
Francis Day numera allmän, men dock osäkert, om den ej ur- 
sprungligen der blifvit inplanterad), i Finland, Ryssland, Sibi- 
rien och mellersta Asien ända till Amur och China enligt Her- 
ZENSTEIN & WaARPACHOWSEI?) och Parras, hvilken senare uppgif- 
ver, att den der förekommer ganska långt upp emot norden, 
men är i synnerhet talrik i de sydligare trakterna. Den har 
således en mycket vidsträckt geografisk utbredning, men före- 
trädesvis åt öster. 
Uti sitt lefnadssätt är den hufvudsakligen öfverensstäm- 
mande med karpen. Den är liksom den mycket seglifvad, och 
torde vara detta i ännu högre grad än den. Den kan mycket 
länge lefva utom vattnet, och dertill bidrager utan tvifvel den 
breda brämen af gälhinnan, som är bakom locket och under- 
locket och som tillsluter gälöppningen, så att gälarne länge kunna 
hålla sig fuktige. Nedlagd i fuktigt gräs eller mossa, kan den 
enligt C. U. Exzström liksom karpen länge hållas lefvande, blott 
man med friskt vatten emellanåt begjuter den. PaALrras- upp- 
gifver, att han i staden Selenginsk sett rudor, som lagda i en 
iskällare lefvat ofvan vattnet ända till 3:dje dagen. Samme 
författare uppgifver, att om rudor under vintern inläggas i snö, 
som begjutes med vatten och derefter tillfryser, så att der bil- 
dar sig en isskorpa omkring den, kunna de sändas lång väg och 
återigen vakna till lif, då de nedläggas i kyligt vatten och den 
omgifvande snön deri fått smälta; och derför antager han, att 
rudan icke så lätt omkommer, äfven om den finnes i sådane 
sjöar, som bottenfrysa. Detta antagande är så mycket mera 
befogadt, som nyligen K. Knavrze?) iakttagit, att den så väl 
som någre andre fiskar icke dör, om den på dylika ställen blir 
infrusen. Enligt Pauras är den i öde sjöar eller sådane, som 
nyligen blifvit bildade, den förste fisk, som der visar sig, äfven 
om vattnet är nästan salt. Såsom ett upplysande exempel på 
huru seglifvad rudan är, berättar C. U. Exström?) att hemma 
1) Sitzungsber. d. math. naturwiss Cl. d. Kais. Akad. d. Wiss. Bd. 
54, 1:e Abtheil. p. 6. 
2) Notizen iber die Fischfanuna des Amur-Beckens und der angren- 
zenden Gebiete. S:t Petersburg 1887. 
3) Der Zoologische Garten, 29 Jahrg. N:o 3, p. 72 (1888). 
4) K. Vet. Ak:s Handl. 1830, p. 195. 
