172 Slägtet Tinca. 
och den börjar således något framom midten af den senare. 
Dess höjd är hos de äldre betydligt (stundom nära 1!/, ggr) 
större än dess längd, hvilken senare är något mindre än ?/s 
af hufvudets d:o hos de äldre och föga större än '/; af den 
samma hos de unge. Dess öfre kant är afrundad, och den har 
11 till 13 (vanligen 11—12) strålar, af hvilka de 3 förste icke 
äro grenige och den siste är dubbel, och ingen af de förre är 
tandad. — Analfenan är både lägre och kortare än ryggfenan, 
men har ungef. samme form som den. Dess strålar äro 10 till 
11 (vanligen 10), af hvilka de 3 förste icke äro grenige och 
ingen af dem tandad, och den siste är dubbel. — Bröstfenorna 
äro af medelmåttig storlek och något större hos hanen än hos 
honan, och deras längd innehålles hos den äldre hanen omkr. 
52/. och hos d:o honan omkr. 6'!/4 till 6!/, ggr i totallängden; 
och hos de unge innehålles deras längd nära 8 ggr i den se- 
nare. De äro hredt ovala och snedt afrundade, och hafva 17 
till 18 strålar. — Bukfenorna äro fästade framom början af 
ryggfenan, och de äro stundom ungef. lika stora som och stun- 
dom något större än bröstfenorna, och äro rundadt ovala, eller 
mera rundade hos hanen, samt hafva 9 till 10 (vanligen 10) 
strålar, af hvilka den ytterste, som icke är grenig, hos hanen 
är väl dubbelt och hos honan föga tjockare än den närmast in- 
till varande strålen. Fjällbihang saknas. — Stjertfenan är 
mycket grundt urringad, med hörnen afrundade och ungef. lika 
långt utstående. Längden af dess längste strålar är blott föga 
mindre än hufvudets längd, samt innehålles omkr. 5 till 5!/, 
ggr 1 totallängden. Dess mellerste strålar äro blott obetydligt 
kortare än de. Den har 19 fullständige strålar, af hvilka den :; 
ytterste å hvardera sidan icke är grenig, samt ofvan och nedan 
4 stödjestrålar. — Fjällen äro mycket små, djupt infästade i 
huden och täckta af ymnigt slem, temligen långsträckta och af 
en nästan elliptisk eller ovalt elliptisk form, med den instuckne 
än den något smalare. Mellan rygg- och bukfenorna äro 52 till 56 
långsgående fjällrader, af hvilka sidolinien är den 32:dra till 34:de 
uppifrån. De hafva ytterst tätt stående koncentriska strimmor 
samt från kärnan, som är nära den instuckne änden, åt alla 
sidor utgående radiära glesare men talrika (omkr. 100) streck. 
Ett fjäll i sidolinien under ryggfenans början hafva vi hos ett 
exemplar af 306 mill:s totallängd funnit vara 6 !/, mill. långt 
och 4 d:o bredt. — Sidolinien är fullständig och sänker sig i 
