200 Slägtet Leuciscus. 
Leuciscus vulgaris, H. G. SEELEY: The Fresh-Water Fishes of Europe, pag. 
160. — 1886. 
» grislagine, GÖSTA SUNDMAN & ÅA, J. MELA: Finlands Fiskar, häft. 
IX, pl. 26. — 1888. 
Enligt ARTEDI kallas den i Norrland Stäm och i Dalarne Sträfling, 
och enligt HJ. WIDEGREN i Norrbotten Säp (af det finska namnet Seipi). 
I trakten af Gefle har den enligt ”Skandinaviens Fiskar” namnet Weling, 
och enligt samma arbete bär den i Vermland namnet Stäfling, hvilket vi 
både derstädes och vid Lidköping hört uppgifvas. Enligt LLoYyD kallas den 
i trakten af Venersborg Årdrag. C. U. EKSTRÖM uppgifver namnet Len- 
nare. Vid Göteborg benämnes den enligt Skandinavisk Fauna Skall-Id. 
Vi hafva hört den derstädes benämnas Stam-Mört. I Gudbrandsdalen i 
Norge hafva vi hört den benämnas Träl. Vid den norre delen af sjön 
Mjösen kallas den enligt R. COLLETT Guldbust, och vid Drammenselfven 
Hersling. 
Beskr. Enligt den uppgift, som vi erhållit af sådane, som 
i sjön Fryken i Vermland brukat fånga denne fisk, stiger dess 
längd derstädes stundom till öfver en fot, eller till mellan 300 
och 400. mill. Vanligen stiger den dock endast till 260 till 
270 mill. Utomlands uppträder den med åtskilliga vexlande 
former, såsom de af HecKer & Knyer gifna 5 olika namnen an- 
tyda, men hos oss är den ej så föränderlig, ehuru den stundom 
är mer och stundom mindre långsträckt. Från mörten kännes 
den lätt genom sin mera långsträckte kroppsform, sin mera af- 
rundade och framtill icke åsformige framrygg och sina något mindre 
fjäll. Största kroppshöjden innehålles omkr. 43/, till 53/, ggr 
i totallängden till nedre stjertfenflikens spets, och störste tjock- 
leken utgör ungef. !/, eller något mindre af den förra. Fram- 
ryggen är-temligen bred och afrundad, och blott närmare rygg- 
fenan är den något hoptryckt och åsformig. Stjertens minsta 
höjd strax framom stjertfenan innehålles omkr. 2/, till 3 ggr 
i största kroppshöjden och omkr. 21/, till något öfver 2!/, ggr 
i hufvudets längd. Anus har sitt läge något bakom midten af 
totallängden, och afståndet mellan nosspetsen och den samme 
innehålles omkr. 17/, till 17/3 ggr i den senare. — Hufvudet 
är temligen litet, och dess längd, som merendels är något min- 
dre, men stundom är ungef. lika med största kroppshöjden, in- 
nehålles omkr. 5?/; till nära 6 ggr i totallängden. Afståndet 
mellan nosspetsen och fjällgränsen på nacken är större än huf- 
vudets höjd å senare stället. Nosen är, sedd från sidan, trubb- 
spetsig, och sedd ofvanifrån, afrundad vid spetsen, och dess öfre 
