Iden. 219 
och F. TryBom!) i Jemtland uppgår till Näfversjön samt till 
Lith och Hammerdal, och i Umeå lappmarker förefinnes i Wolg- 
sjön, Badstuträsk och Skarfsjön, förekommer den dock i allmän- 
het icke i de högre liggande fjellsjöarne. Enligt TryBom är den 
mer eller mindre fåtalig i Umeå lappmarker, och är derstädes 
i Umeelfvens vattenområde t. o. m. sällsynt. — Inom Norge 
förekommer den enligt R. Corretr endast söder om Dovrefjell 
och i de sydöstre delarne af landet, och den- nordligaste lokalen 
för den derstädes är sjön Mjösen. — Enligt Finlands Fiskar är 
den allmän i hela Finland ända upp i Finska Lappland till 
trakten af Karesuando. Den förekommer enligt Parras (Z0oogr.) 
m. fl. i hela Europeiska Ryssland upp till Petschora (möjligen 
dock med undantag af dess sydligaste delar) och i Sibirien åt- 
minstone till sjön Baikal, men den skall enligt Parras saknas 
i östra Sibirien. Vid Archangel hafva vi iakttagit den 1848. 
Inom Danmark förekommer den enligt Krörer och A. FEDDER- 
SEN?) i flere sjöar och vattendrag på Seeland och Fyen. För 
öfrigt förekommer den i de flesta länder-i Europa, såsom Tysk- 
land, Polen, Österrike. Ungern, Schweiz, Holland, Belgien och 
Frankrike, men icke i England eller i Italien, eller på den Ibe- 
riska Halfön. I Frankrike skall den dock enligt Morrav vara 
sällsynt, och han uppgifver blott några få lokaler för den. Göns- 
THER uppgifver äfven, att den finnes i Mindre Asien. 
I sitt lefnadssätt företer den någon likhet med laxarne 
deruti, att den är migratorisk och vandrar under våren, strax 
efter islossningen från hafvet och insjöarne upp i der utfallande 
strömmar, för att der anställa sin lek, samt ådagalägger liksom 
laxarne under dessa vandringar en stor förmåga att kunna uppgå 
öfver forsarne, äfvensom att kunna öfvervinna andra svårigheter 
för dess uppstigande. Dess kroppsform antyder styrka. Om 
dessa vandringar yttrar O. U. Ekström i Skand:s Fiskar: ”Lik 
laxen förstår han kasta sig öfver stenar, träd och smärre fall, 
som stänga vägen, och märkvärdigt är att se, huru han, då 
vattnet är på sina ställen så grundt, att han ej vidare tyc- 
kes kunna fortkomma, lägger sig på sidan och slär sig på 
detta sätt fram till sitt mål”. Vintern tillbringar den på 
djupet i bafvet eller insjöarne. På grund deraf att den strax 
1) Nordisk Aarsskrift for Fiskeri 1884. 
2) Naturhist. Tidsskr. 3:dje Rekke, 12:te Bd. p. 87. 
