202 Slägtet Aspius. 
skaplig fisk, och man får ofta se den simmande omkring 1 smärre 
skaror. Dess af AurBom uppgifna periodiska försvinnande ur 
den lilla vattenhålan vid Landskrona företer en viss öfverens- 
stämmelse med den af Maszowszy lemnade uppgiften, att den i 
de smärre strömmarna 1 södra Ryssland under sommaren är 
försvunnen, och endast är synlig från September till April. Af 
det förhållandet, att de vattenhål eller gropar, der den i Skåne 
blifvit anträffad, haft torfdy på bottnen, skulle man kunna för- 
moda, att den föredrager lokaler med dylik botten. Den är ej 
seglifvad och dör snart, sedan den uppkommit ur vattnet. Dess 
föda synes företrädesvis utgöras af smärre insekter, och vi hafva 
endast funnit lemningar af sådana i dess tarmkanal. Dess lek 
torde hos oss inträffa längre ut i Maj och i Juni. TI slutet af 
April hafva vi iakttagit, att dess äggsäckar varit temligen upp- 
svälde, ehuru de ännu icke synts mogne för lek. Äggen voro 
emellertid betydligt olika i utveckling. En del af de störste 
hade en diameter af 1 mill. under det att andra voro ytterst 
små, och man skulle deraf kunna draga den slutsats, att den 
liksom sandkryparen och elritzan leker flera gånger under som- 
maren. - Enligt FEpoperseNs iakttagelser hade den svälde (”fyldte”) 
äggsäckar i Danmark i slutet af Maj. Enligt Bensrcke skall 
den i Preussen leka i April och Maj. 
VII. Slägtet Aspius, L. Ascassiz. 1835. 
(Mémoires de la Société des Sciences naturelles de Neuchatel, T. I, 
pag. 38. — 1835. — Archiv fir Naturgeschichte, 4:er Jahrg. 1Y:er Bd. pag. 
80, — 1838. — Aspius & Alburnus, Recentior.). 
Kroppen långsträckt och hoptryckt och täckt af medelmåt- 
tigt stora fjäll, och med fullständig sidolinie. Underkäken 
räcker framom den öfre d:o, som i spetsen undertill har en 
urbugtning, för emottagande af spetsen af den förre. Skägg- 
tömmar saknas äfvensom tandad stråle framtill i rygg- och 
analfenorna, och den senare fenan är betydligt längre än 
ryggfenan samt icke kort. Svalgtänderna å hvartdera svalg- 
benet i 2:ne rader, med 4 till 35 i den inre raden och 2 till 
3 it den yttre d:o, och med hakeformig spets å kronam. 
