266 Slägtet Aspius. 
dess höjd och längd ungef. lika, eller ock t. o. m. den förra 
större än den senare. Dess längd utgör omkr. 3/; till 2/, af 
hufvudets d:o. Den har 16 till 17 strålar, af hvilka den 1:ste 
är rudimentär, de 3 förste icke grenige och den siste dubbel. 
— Bröstfenorna äro elliptiska och snedt tillspetsade och räcka 
ej till bukfenorna. Deras längd, som hos de äldre är större än 
och hos de helt unge ungef. lika med afståndet mellan främre 
orbitalkanten och bakerste kanten af locket, är hos de förre 
betydligt (hos hanen ungef. 1!/, och hos honan 1!/; gånger) 
större än afståndet mellan nosspetsen och fjällgränsen på nac- 
ken. Hos helt unge är deras längd mindre än detta afstånd. 
De äro således något längre hos den äldre hanen än hos honan, 
och deras längd innehålles hos honom ungef. 6!/; till 6 1/; och 
hos' henne omkr. 63/, ggr eller nära detta i totallängden. De 
hafva i allmänhet 18 strålar, af hvilka den ytterste icke är 
grenig. Afståndet mellan deras och bukfenornas fästen innehål- 
les omkr. 5 1/, till 61/, ggr i totallängden. — Bukfenorna äro 
af en nästan trubbvinkligt triangulär och i bakre kanten snedt 
afskuren form, och afståndet mellan dem och underkäkens spets 
innehålles omkr. 2?/. till 23/; ggr i totallängden, och det samma 
mellan deras fästen och analfenan innehålles i den samma omkr. 
d!/, ggr hos den äldre hanen, omkr. 523/, d:o hos den äldre 
honan, och omkr, 67/5 till 8 d:o hos de yngre. De hafva 10 
strålar, af hvilka den ytterste är rudimentär. — Stjertfenan 
är djupt inskuren och med tillspetsade flikar, af hvilka den 
nedre är något längre än den öfre. De längste strålarne i den 
förre äro hos de äldre i allmänhet betydligt mera än dubbelt, 
och stundom nära 2!/, ggr, och hos de yngre dubbelt eller föga 
mera längre än fenans mellerste strålar. De förre strålarnes 
längd innehålles omkr. 43/; till 5!/; ggr i totallängden. Den 
har 19 fullständige strålar och ofvan 4 till 6 och nedan 5 till 
6 stödjestrålar. — Fjällen, som i allmänhet bilda 17 till 19!/, 
långsgående rader å. hvardera kroppssidan mellan rygg- och 
bukfenorna, af hvilka sidoliniens är den 12 till 13:de uppifrån 
räknad, äro temligen tjocka och fast sittande cycloidfjäll, af 
medelmåttig storlek och med tätt sittande koncentriska strim- 
mor. Hos ett exemplar af 639 mill:s totallängd hafva vi fun- 
nit ett fjäll i sidolinien under ryggfenans början hafva längd- 
och höjddiametrarne hvardera varande 14 mill. På kroppssi- 
dorna och de nedra sidorna af ryggen äro fjällen af en nästan 
