Aspen. 267 
rundad form, med kanterne, i synnerhet den instuckne, mer 
eller mindre bugtige. På ryggen ha de en irreguliert elliptiskt- 
oval form. Hos dem på kroppssidorna utgå från kärnan till 
den frie kanten omkr. 4—38 radiära streck, och mellan dessa 
finnas dessutom vid nämnde kant en del rudimentära sådana, 
och till den instuckne kanten utgå från kärnan omkr. 12—18 
finare radiära streck, af hvilka en del äro korta och ofullstän- 
diga. Hos dem på ryggen utgå från kärnan till den frie kan- 
ten omkr. 12—415 radiära streck, utom en del kortare dylika 
vid kanten, och emot den instuckne kanten utgå från kärnan 
omkr. '12—24 finare streck, af hvilka en del äro ofullständiga. 
— Sidolinien sänker sig framtill, och går derefter ungef. pa- 
rallel med undre kroppskanten och närmare denne än rygg- 
kanten, men vid stjertfenans bas är den dock föga närmare den 
förre än den senare. OÖfvan analfenan är den stundom något 
bugtig. Den har 62 till 66 (enligt Marm och Corzrett stundom 
'69—70) fjäll!). -— Färgen är något vexlande efter årstid, ål- 
der och lokaler. Såsom vanligt är den något högre under lek- 
tiden, ehuru den i allmänhet och äfven då icke är lysande. 
Hos en äldre hona under lektiden (663 mill. lång) hafva vi, 
då den nyligen var tagen, antecknat följande färg: Öfra sidan 
af hufvudet och ryggen midt åt, mörkt grönaktiga eller butelj- 
gröna, och sidorna af den senare med någon grågul metallglans. 
Hufvudets sidor blekt messingsgula, med fin mörk punktering 
och med grön skiftning på sidorna af hjessan och på locken. 
Kroppssidorna silfvergrå, med svag messingsgul skiftning och 
med svartaktig punktering och med fina svartaktiga radiära 
streck å fjällen. Nere å sidorna af buken är den silfvergrå 
färgen ljusare, och buksidan är hvit, med föga märkbar silf- 
verglans. Iris silfverhvit, med en smal blekt messingsgul ring 
närmast pupillen, och med svartaktig punktering och skuggning 
upptill. Rygg- och stjertfenorna svartblå, den förra å den ba- 
'kerste strålen rödaktig, och den senare mera blåaktig emot 
spetsen.  Bröstfenorna å yttre sidan blågrå, med ett bredt 
rödaktigt band vid bakre kanten. Bukfenorna gråröda och mera 
1) CzERNAY (Bullet. de la Soc. Imp. des Natur. de Moscou, 1857, 
"N:o I, p. 235) har funnit fjällens antal i sidolinien vexla mellan '64 och 
72, och de långsgående fjällradernas antal å hvardera kroppssidan vexla 
mellan 9 och 14 ofvan sidolinien och 5 och 8 under den samma. Det stör- 
sta af honom undersökta exemplaret var blott 540 mill. långt. 
