278 Slägtet Abramis. 
vudet är ofvan. kullrigt, med svaga eller inga spår till 2:ne 
långsgående parallele ryggar, men mellan båda paren näsborrar 
är nosen ofvan plan eller mycket grundt konkav långs åt. No- 
sens längd innehålles omkr. 3!/; till 4 ggr i hufvudets d:o, och 
den är, såsom eljest vanligt, kortast hos de unge. Nosspet- 
sen framstår tydligen, ehuru föga, fråmom spetsen af underkä- 
ken, då munnen är sluten. Näsborrarne sitta 3—4 ggr när- 
mare ögat än nosspetsen. Munnen är liten och med starkt 
uppstigande munspringa, samt temligen tjocke läppar, och bakre 
änden af öfverkäksbenet är något framom ögat och den samme 
af underkäken är något framom ögats midt. Ögonen äro tem- 
ligen stora, och deras längddiameter, som hos de äldre är be- 
tydligt mindre än och hos de unge ungefär lika med nosens 
längd, innehålles hos de förre ungef. 4"'/, till 42/; och hos de 
senare ungef. 3 till 32/, ggr i hufvudets längd, samt innehål- 
les hos de förre omkr. 11!/, eller något mera, och hos de senare 
omkr. I till 12/, ggr i pannans bredd midt öfver ögonen. Loc- 
ket är af en nästan rhomboidisk form, med bakre kanten jemnt 
afskuren eller ock mycket grundt urbugtad, och det saknar ra- 
diära streck. Förlocket är nästan halfmånformigt. <Gälhin- 
norna äro fastvuxna vid gälnäset, och gälöppningarne sträcka 
sig nedtill nägot framom förlockens bakre kanter. Locket och 
underlocket hafva å bakre kanten en bred hudbräm. På huf- 
vudet förefinnas talrika slemporer. På hvardera sidan af det 
samma bilda de en rad, som går från undra sidan af nosknölen 
(gombenets främre ände) bakåt under ögat, der den böjer sig 
uppåt bakom det och fortsättes på hvardera sidan af nacken. 
Å hvardera sidan af hjessan och nacken går innanför denna rad 
en annan sådan -till fjällgränsen på nacken, och denna rad 
sträcker sig äfven fram öfver hvartdera ögat till ofvan näs- 
borrarne. — Göälräfständerna äro temligen talrika och ej så 
synnerligen korta samt i inre kanten med hudpapiller, och följ- 
aktligen i någon mån tjenliga: till att ur vattnet sila smärre 
föremål eller födoämnen. På den främste högre och venstre 
gälbågen hafva vi i den yttre raden räknat 22 och i den inre 
d:o 24 gälräfständer. — Svulgtänderna sitta, såsom ofvan blif- 
vit anfördt, vanligen å hvartdera svalgbenet blott i en enkel 
rad, och i denna till antalet 5, men stundom träffar man å ena 
eller ock båda svalgbenen innanför den 3:dje eller 4:de tanden, 
räknad nedifrån eller framifrån, en liten och rudimentär tand, 
