292 Slägtet Abramis. 
och ofvan 3 till 4 och nedan 4 till 5 stödjestrålar. — Hjällen 
äro af medelmåttig storlek, ehuru något större än braxens och 
ungefär lika stora som björknans, men de äro ganska tunna. 
De äro såsom vanligt af något vexlande form på olika kropps- 
delar: på kroppssidorna, med undantag af stjerten, nästan run- 
dade eller rundadt ovala, dock med den instuckne änden mer 
eller mindre tvär och bugtig, och på ryggen rundadt ovala, 
vid sidolinien och ofvan denna å den frie delen med 6—10 ra- 
diära streck, och under den samma med 3—4 sådana, men med 
talrika bugter i den frie kanten. I den instuckne delens kant 
förefinnas några få bugter, och å den samme stundom intet och 
stundom ett eller annat radiärt streck. Dessutom ha de tätt 
stående koncentriska strimmor. Å det 264 mill. långa exem- 
plaret har ett fjäll i sidolinien under ryggfenans början höjd- 
diametern varande 9!/, och längddiametern 10 mill. Mellan 
rygg- och bukfenorna äro å hvardera kroppssidan 15 till 18 
(vanligen 16) långsgående fjällrader, af hvilka sidoliniens är 
den 10:de till 12:te, räknad uppifrån 1). — Sidolinien är full- 
ständig, och bildar framtill en temligen stark båge nedåt, och 
går derefter rät till stjertfenans bas, men närmare buk- än 
ryggkanten, och detta äfven vid nämnde bas. Den har enligt 
våra lakttagelser 45, enligt v. SirBonps 45 till 54 och enligt 
QuENNERSTEDTS 49 fjäll). — Färgen är enligt v. SieBorp under- 
kastad några vexlingar. Studer. L. Hevernr har benäget lem- 
nat oss följande uppgift öfver färgen hos den friske fisken: Rygg- 
sidan mörkgrön; kroppssidorna silfverhvita, stötande i messings- 
gult; buksidan hvit; fenorna mörka, gråbruna; bukfenorna med 
svag köttröd anstrykning; stjertfenans öfverste och nederste stråle 
äfven med svag köttröd anstrykning. Iris rödgul. På det af 
STEFFENBURG förärade större exemplaret kan man ännu se, att bröst- 
fenorna till. större delen varit gulhvitaktiga och endast mör- 
kare i den yttre kanten, och att analfenan vid basen varit gul- 
1) Å det minsta exemplaret hafva vi räknat 15 längsgående fjällrader, 
ehuru dess fjällbetäckning är betydligt skadad, och å de båda andra exem- 
plarev, hvilkas fjäll äro fullständigt i behåll, hafva vi räknat 16 sådana. 
QUENNERSTEDT har å ett exemplar räknat 18, men V. SIEBOLD har icke räk- 
nat flera än 17. 
2) Detta senare tal har äfven Studer. L. HEDELL funnit å ett exem- 
plar, enligt benägen uppgift till oss. 
