304 Slägtet Abramis. 
försedd botten, och ofta af vårfloden öfversvämmade ängar eller 
mader Den samlar sig då i större stim, och leken försiggår på 
samma sätt som braxens, och enligt Skandinaviens fiskar lär 
den på samma ställe icke vara längre än 1—3 dygn. Äggen 
äro små och anklibbande, och en medelstor hona lägger omkr. 
100,000 eller flera: De äro omkr. 11/, mill. i diameter. Den 
fångas i mängd under lektiden och kort före denne med not, 
nät och ryssjor. Då den är tunn i kroppen och särdeles benig, 
värderas den föga såsom födoämne, ehuru dess kött är välsma- 
kande, och de större och fetare äro mycket väl användbara. - 
3. Abramis vimba (Linse). 
Nosvimman eller Wimban. 
Kroppshöjden innehålles omkr. 4 ygr i totallängden (stun- 
dom litet mindre och stundom litet mera) och kroppen är täckt 
af medelmåttigt stora fjäll, som bilda 16—18 långsgående 
rader å hvardera kroppssidan mellan rygg- och bukfenorna; 
och i sidolinien äro 55—60 fjäll. Nosspetsen ganska långt 
framstående framom spetsen af underkäken, äfven då munnen 
är öppen. Ryggfenan börjar öfver bakre delarne af bukfe- 
nornas fästen. Analfenan har 20—253 strålar. Svalgtän- 
derna sitta 1 enkel rad och likna ungefär dem hos braxen. 
Rf. 11; af. 20—23; brf. 16—17; bf. 10—113; stjf. 3—6 
+ 19 +6. 
Cyprinus rostro nasiformi etc., ARTEDI: Descriptiones specierum piscium, 
pag. 18, N:o 8. — 1738. 
Cyprinus Wimba, LINNÉ: Fauna Svecica, ed. II:da, pag. 130. — 1761. 
- Å A. J. RETzIuS: Faun&e Suecice Pars I:ma, pag: 359. — 
1800. ; 
S 5 PALLAS: Zoographia Rosso-Asiatica, vol. IllI:tium, pag. 
322. — 1831. 
carinatus, IDEM: ibm, pag. 323. 
Vimba, C. U. EKSTRÖM: Fiskarne i Mörkö Skärgård: K. Wetensk. 
Acad:s Handl: 1830, pag. 184. — 1831. 
F 3 S. NILSSON: Prodromus Ichthyologie Scandinavicr, pag. 
3l. — 1832. 
Abramis vimba, VALENCIENNES: Hist. nat. des Pois. par Cuvier & Va- 
lenciennes, T. XVII, pag. 65. — 1844. 
