314 Slägtet Abramis. -« 
Blicca argyroleuca, B. N. DYBOWSKI: Versuch einer Monographie der Cy- 
prinoiden Livlands, pag. 202. — 1862. 
» Björkna, C. TH. E. V. SIEBOLD: Die Sässwasserfische von Mittel- 
europa, pag. 138, Fig. 17. — 1863. 
Abramis blicca, A. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the Brit. Mus. vol. 
VII, pag. 306. — 1868. 
»  björkna, A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 565. 
— 1877. 
bjoerkna, E. MOREAU: Histoire natur. des Poiss. de la France, 
STI Kpas: 398. — 1881 
Blicca björkna, B. BENECKE: Fische Fischerei etc. in Ost- und Vest- 
preussen, pag. 123, fig. 93. — 1881. 
Abramis blicca, FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland, 
vol. Ii, pag. 196, pl. 136, — 1880—1884. 
- 3 MöBIus & HEINCKE: Die Fische der Ostsee, pag. 118. 
— 1883. 
ä Björkna, 0. G. NORBÄCK: Handledning i-Fiskevård och Fiskafvel, 
pag. 437, bild. 142. — 1884. ; 
- bjoerkna, GÖSTA SUNDMAN & O. M. REUTER: Finlands Fiskar, häft. 
IT, pl. IV: — 1884: 
3 bjorkna H. G. SEELEY: The Fresh-Water Fishes of Europe, pag. 
223, fig. 124—126. — 1886. 
I trakten af Upsala benämnes den ofta Björkna, men stundom Blecka. 
Enligt Skand. Fauna har den vid de vestre delarne af Mälaren fått nam- 
net Kjärta, hvilket namn den enligt OC. R. SUNDSTRÖM äfven bär i Örebro 
län. Enligt -benäget meddelande af C. H. JOHANSON benämnes den vid 
Vesterås Stjerta, hvilket ord blott torde vara ett olika uttal af samma namn, 
som föregående. Enligt Skandinaviens fiskar kallas den stundom äfven 
Panka och Blåpanka, hvilka namn dock oftast torde företrädesvis tilldelas 
unge braxnar. Enligt Skand. Fauna kallas den i Skåne Byjelk, Blicka och 
Björkfisk. I östra Skåne hafva vi hört den benämnas dels Safver och 
dels Byjelk. Enligt C. A. GOSSELMAN kallas den i Blekinge Pläts. 
Beskr. Den är af obetydlig storlek, och blir ej så stor 
som någon af de föregående 3:ne arterna af detta slägte. Dess 
totallängd stiger i allmänhet icke till en fot eller 300 mill., 
men å Upsala Universitets zoologiska museum förvaras ett här- 
städes inköpt exemplar, hvars totallängd är 111/, tum dec.m. 
eller 345 mill. Enligt Finlands Fiskar har man derstädes näå- 
gon gång påträffat exemplar af ungefär samme storlek, hvilken 
kan antagas såsom den störste, till hvilken denne fisk kan hinna. 
Den är af en hög och starkt hoptryckt kroppsform, och liknar 
deruti i det närmaste braxen. Liksom hos den är kroppsformen 
vexlande, i synnerhet efter åldern, och de äldre honorna hafva 
kroppshöjden jemförelsevis störst. Hos det ofvan nämnda stora 
