318 Slägtet Abramis. 
mellan rygg- och bukfenorna 16 till 17 långsgående rader, af 
hvilka sidoliniens är den 10:de till 11:te, räknad uppifrån. Deras 
form företer de vanliga vexlingarna. De på kroppssidorna äro 
i allmänhet af en rundadt rhomboidisk form, och de på ryggen 
af en irreguliert eller bugtigt rundad sådan, och alla hafva den 
frie kanten mer eller mindre afrundad. Jemte de vanliga tätt 
stående koncentriska strimmorna hafva de å den blottade delen 
mellan 20 och 30 radiära upphöjda streck. Och å den instuckne 
d:o några få sådana jemte några få bugter. Ett fjäll i sido- 
linien under ryggfenans början af ett exemplar, hvars totallängd 
är 345 mill. har längddiametern 14 och höjddiametern 15 mill. 
—  Sidolinien är fullständig och böjer sig framtill nedåt, och 
går derefter rät till stjertfenan samt något närmare undre än 
öfre kroppsprofilen, och den har 45 till 48 fjäll. — Färgen 
företer en del vexlingar, dock i synnerhet efter åldern, och de 
yngre hafva i allmänhet blekare färger. Hos friska exemplar 
hafva vi i slutet af April antecknat följande färg: Öfra sidan 
af hufvudet och ryggen ljust grågrön. Hufvudets och kroppens 
sidor silfverhvita, med svartgrön punktering, som är tätare på 
sidorna af ryggen och öfre delarne af kroppssidorna och som 
försvinner ned emot buken, hvilken är hvit, med svag silfver- 
glans. Iris silfverhvit, med mycket svag messingsgul anstryk- 
ning upptill och der skuggad af svartgrön punktering. Rygg- 
fenan blekt gråaktig, och i främre och öfre kanterne svartgrå. 
Stjertfenan blekt grågulaktig, skuggad af svartgrå punktering, 
som är tätast å flikarnes spetsar, i synnerhet den nedre, der 
denna skuggning sträcker sig längre in emot basen. Analfenan 
har ungef. samme färg, som stjertfenan, men den har undre 
delen ljusare, gråhvit, och är skuggad af svart punktering emot 
basen, hvilken senare dock längst framtill är gulaktig. 3:dje 
och 4:de strålarne i den samma äro skuggade af svart punkte- 
ring ända ut emot spetsarne. Bröstfenorna äro gulröda och vid 
yttre kanten och spetsen skuggade af svartgrått. Bukfenorna 
äro lifligare gulröda eller nästan köttröda och emot spetsarne 
blekt gulgrå. Stundom är iris något starkare messingsgul; 
stundom äro hos de största ex. kroppssidorna dunklare, med star- 
kare svartaktig punktering, och under lektiden hafva de en mes- 
singsgul anstrykning; stundom är analfenan till större delen 
gulaktig och endast emot nedre kanten gråaktig eller gråhvit, 
och stundom äro rygg- och stjertfenorna emot basen mörkt grå- 
