Björknan. 321 
Vid mete skall den vara förtretlig, emedan den förstår att taga 
bort agnet, utan att fastna på kroken. 
Såsom redan ofvan blifvit anfördt, har man iakttagit hy- 
brider mellan björknan och mörten och björknan och sarfven, 
af hvilka den senare ofvan i korthet blifvit karakteriserad, och 
den förre här må erhålla enahanda karakteristik. Den har er- 
hållit följande benämningar: Abramis abramo-rutilus, Hor- 
LANDRE!); — Bliccopsis abramo-rutilus, C. Tu. E. v. SieBonp?); 
— Hybrid between Abramis blicca and Leuciscus rutilus, A. 
GöntHer?). Den liknar mycket hybriden mellan braxen och 
mörten äfvensom den mellan björknan och sarfven, och stun- 
dom lär den icke med säkerhet kunna skiljas från dem, enligt 
v. Stegonps särdeles vidsträckta och noggranna undersökningar. 
Svalgtänderna sitta i allmänhet i 2:ne rader, med 1—3 i den 
yttre och 5—6 i den inre raden, och de i den senare d:o hafva 
hoptryckt krona, med smal och svagt krenulerad, afskuren yttre 
kant. Kroppen är temligen hög och medelmåttigt hoptryckt, 
med framryggen kullrig och icke hoptryckt till någon skarp 
. kant, eller åsformig. De den samme öfverst betäckande fjällen 
äro irreguliera och icke stälda kant i kant emot hvarandra. 
Kroppens största höjd innehälles omkr. 22/; ggr i längden till 
stjertfenans bas. Ryggfenan kort, börjande bakom bukfenornas 
fästen och slutande ungefär öfver analfenans början. Analfenan 
med 17—19 strålar. Fjällen bilda å hvardera kroppssidan mel- 
lan rygg- och bukfenorna 13 långsgående rader, af hvilka sido- 
liniens är den 9:de uppifrån. WSidoliniens fjäll 41—46. Färgen 
är ungef. den samme, som den för hybriden mellan braxen och 
mörten anförde: Ryggen olivgrön; kroppssidorna silfverhvita, med 
anstrykning . af messingsglans. Rygg- och stjertfenorna grå- 
aktiga. Bröst-, buk- och analfenorna emot spetsen gråaktiga 
och emot basen rödaktiga, och bukfenorna stundom helt och 
hållet röda. : Vid hastigt påseende företer den likhet med mör- 
ten, men kännes dock lätt från denne genom sin längre analfena. - 
> Hos oss har denne hybrid ännu icke blifvit iakttagen, men 
den -bar anträffats i Tyskland, Holland, Belgien och Frankrike. 
1) Faune du départ. de la Moselle, p. 246. — 1838. 
2) Die Sässwasserfische von Mitteleuropa, p. 142, fig. 18 & 19. 
3) Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. vol. VII, p. 215. 
Lilljeborg : Fiskarne. II. 21 
