322 Slägtet Abramis. 
Vi anse oss här böra fästa uppmärksamheten på en art af slägtet 
Abramis, som blifvit anträffad i våra södra grannländer och derför möjli- 
gen äfven hos oss, åtminstone i de sydligare delarne af landet, kan före- 
komma. Denna art är 
Abramis bipunetatus (BLocH). 
Rf. 10—11; af. 18—20: brf. 15; bf. 9—10; stjf. 19. 
Cyprinus bipunctatus, BLocH: Naturgesch. der Fische Deutschlands, 1:er 
Theil, pag. 50, Taf. VIII, fig. 1. — 1782. 
Alburnus » HECKEL & KNER: Die Siisswasserfische der Östreichi- 
schen Monarchie, pag. 135. fig. 70. — 1858. 
DYBOWsKI: Versuch einer Monographie der Cyprinoiden 
Livlands, pag. 161. — 1862. 
, -C. TH. E. V. SIEBOLD: Die Sisswasserfische von Mittel- 
europa, pag. 163. — 1863. 
Abramis » ÅA. GÖNTHER: OCatal. of the Fishes in the Brit. Mus., 
vol. VII, pag. 307. — 1868. 
Alburnus » B. BENECEE: Fische, Fischerei etc. in Ost- und Vest- 
preussen, pag. 128. fig. 96. — 1881. 
Den är helt liten, och dess totallängd stiger blott till 90 till 120 
mill. Kroppsformen något mindre långsträckt än löjans, med hvilken den 
företer någon likhet vid hastigt påseende, och största kroppshöjden inne- 
hålles omkr. 3?/; ggr i längden till stjertfenans bas. Munnen med temli- 
gen starkt uppstigande munspringa och med båda käkarne framskjutande 
lika långt. Svalgtänderna sitta i 2:ne rader, med 2 i den yttre och 5 i 
den inre raden, och deras egg är slät och deras spets är hakeformigt böjd. 
De långsgående fjällraderna å hvardera kroppssidan mellan rygg- och buk- 
fenorna äro 13—15, hvaraf sidoliniens är den 10:de—11:te uppifrån. Sido- 
liniens fjäll 44—50. Ryggfenan slutar midt öfver analfenans början. Å 
sidoliniens fjäll äro ofvan och under slemporerna svarta strimmor, som bilda 
ett dubbelt smalt svart streck långs sidolinien. OÖfvan och stundom äfven 
under sidolinien äro fjällen i 3 och 3 rader försedda hvartdera med en tre- 
kantig svart fläck, hvarigenom kroppssidorna synas svartstrimmiga. Under 
lektiden förefinnes ett tydligt svartblått band, som intager 3—4 fjällrader 
och går rakt från locket ofvan sidolinien till stjertfenan. Ryggen är brun- 
aktigt grön eller ock blåaktig; kroppssidorna äro ljust grönaktiga och vida 
mindre lifligt glänsande än hos löjan; rygg-, bröst- och stjertfenorna äro 
gråaktiga, med mörkare spetskant; buk- och analfenorna äro gulaktiga 
eller rödaktiga, och under lektiden skönt orangegula. Tris är messingsgul 
eller ock silfverhvit, ofvan skuggad af svart. 
