”- 
Skärbraxen. 329 
Beskr. Den är icke af någon betydlig storlek, och dess 
: totallängd öfverstiger i Tyskland enligt v. SieBorp och BeEnEcKe 
sällan 400 mill. Enligt Kesster!) blir den i Ryssland 1 till 
1!/; och sällan 2 fot, eller 300—450 och sällan 600 mill. lång. 
Det af LinsÉ i Christianstad 1749 erhållna exemplaret, som 
ännu förvaras i sprit i temligen väl bibehållet skick å Upsala 
Universitets zoologiska museum, är numera omkr. 8!/, tum 
dec.m. eller 255 mill. långt. Då den af Linse lemnade figuren 
utan tvifvel föreställer fisken ungef. i naturlig storlek samt är 
93/1, tum: dec.m. eller 279 mill. lång, får man antaga, att den 
under de 140 år, som den legat i sprit, på grund af dennes 
sammandragande verkan förminskats i längd med något öfver 
20 mill. — Kroppsformen är långsträckt och tunn, och nedåt 
emot den under hela sin längd, från trakten under bröstfenor- 
nas fästen till anus, nästan såsom en knifsegg skarpe bukkan- 
ten starkt hoptryckt och aftagande i tjocklek. Den skiljer sig 
härigenom så väl som genom flera andra lätt i ögonen fallande 
karakterer betydligt från alle våre andre karpfiskar. Största 
kroppshöjden innehålles omkr. 5 till nära 5!/, ggr i totalläng- 
den och omkr. 471/, till 43/; ggr i längden till spetsarne af de 
mellerste stjertfenstrålarne, och störste tjockleken innehålles 
omkr. 2!/, ggr, eller något mera, samt stjertens minsta höjd 
omkr. 3 ggr i den först nämnda höjden. Sedd från sidan, är 
den till en stor del af sin längd nästan jemnbred, med öfre 
profilen, ända till den långt bakåt belägna ryggfenan rät?), och 
blott sänkande sig något från nacken framåt emot nosen, och med 
undre profilen under buken för det mesta nästan rät, och blott fram- 
till från bröstfenornas fästen bildande en till underkäkens spets 
starkt uppstigande båge. Ryggen är till hela sin längd framom 
ryggfenan, ehuru mest framtill öfver och bakom nacken, hop- 
tryckt och något åsformig, men dock icke skarp, och de den 
framtill betäckande fjällen äro särdeles små, och de öfversta af 
dem äro derstädes stälda kant i kant emot hvarandra, men så 
är ej förhållandet med dem, som betäcka den samme längre 
tillbaka. På samma sätt äro äfven de fjäll stälda emot hvar- 
andra, som betäcka den skarpe bukkanten. Mellan stjertfenan 
1) Bullet. de la Soc. Impér. des Natural. de Moscou, XXIX, Année 
» 1856, N:o I, pag. 376. 
2) Rät som en lineal, säger LINNÉ. 
