328! Slägtet Pelecus. 
8 ggr, och deras längd omkr. 9 ggr i totallängden. De hafva ' 
9 strålar, af hvilka den ytterste är rudimentär och de 2 ytterste 
icke grenige. - Deras. fjällbihang är litet och trubbigt och har 
blott ungef. 1!/; af deras egen längd. — Stjertfenan är djupt 
inskuren och med tillspetsade flikar, af hvilka den nedre är 
längst. De längste strålarne i denne hafva längden betydligt 
mera än dubbelt större än den samma af fenans mellerste strå- 
lar, och den innehålles omkr. 5 ggr i totallängden. Den har 19 
fullständige strålar och ofvan och nedan 5 stödjestrålar. — 
Fjällen äro betydligt vexlande både till storlek och form. De, 
som sitta på ryggen, äro minst, och allra minst äro de, som 
sitta på främre delen af ryggen. Dernäst äro de minst, som 
sitta på buken. Äfven de, som sitta på kroppssidorna äro af 
något vexlande storlek, och det t. o. m. på smärre omkretsar. 
En del af dem, som hafva sitt läge på kroppssidan något nedom 
midten och något framom bukfenornas fästen, äro väl så stora 
som de andra, och ett fjäll från detta ställe hos ett exemplar 
af 360 mill:s totallängd, har längddiametern 7 och höjddiame- 
tern 8 mill. De äro af en rundad, rundadt oval, rhomboidiskt 
rundad eller rhomboidiskt oval och mer eller mindre irregulier 
form, med bugtige kanter och med tätt stående koncentriska 
strimmor och omkr. 8—10 mer eller mindre utbildade radiära 
streck å den frie delen och inga dylika å den instuckne d:o. 
De äro ej synnerligen tunna, men löst sittande. Mellan rygg- 
kanten och bukfenornas fästen hafva vi å hvardera kroppssidan 
räknat 22 långsgående fjällrader, af hvilka sidoliniens var den 
18:de uppifrån. — BSidolinien är särdeles karakteristisk. Något 
öfver och bakom bröstfenans fäste böjer den sig vertikalt nedåt 
ända till nära bukkanten. Derefter höjer den sig litet bakåt 
och bildar en svag båge öfver bukfenan, och är derefter öfver 
anus och främre delen af analfenan slingrig, hvarefter den går 
parallel med denna fenas bas. Nära stjertfenan böjer den sig 
bakåt, och går till denna fena föga under midten af dess fäste. 
Den har 100 till 108 (vi ha räknat 101) fjäll. — Färgen är 
enligt BeseckKe på ryggsidan stålblå, blågrön, eller ock olivgrön 
och på sidorna silfverhvit, med något rosenrödt skimmer. Rygg- 
stjert- och bröstfenorna gråaktiga, och buk- och analfenorna 
gulaktiga eller rödaktiga. Iris silfverhvit eller ock guldgul. 
Å exemplar i Upsala Universitets zoologiska museum synas 
